Retningslinjer for obligatorisk teorioppgave - Arbeidskrav SPED 1000 Høst-07 (kun for emnestudenter – de som ikke tar PBL på SPED2010)
Innleveringsfrist 25.10.07 kl 14.00
Hensikt 
Hovedhensikten med teorioppgaven er å utforme en avgrenset besvarelse innenfor et oppgitt tema/område i spesialpedagogikk ved å ta utgangspunkt i aktuell faglitteratur. 
Oppgaven er obligatorisk og må bestås før en kan gå opp til eksamen i SPED1000. Oppgaven kan besvares enten som 
•	individuell skriftlig besvarelse på 4-5 sider. 
Eller som 
•	muntlig gruppeframlegg. Dette er et tilbud til studenter som deltar på seminarundervisningen. Framlegget kan være på inntil 30 min. i grupper på 4-5 studenter. Hver gruppe må levere en felles skriftlig disposisjon. I tillegg skal hver enkelt student levere en personlig disposisjon på minst 1 side. Begge disposisjonene leveres til seminarleder. 
Fritak fra obligatorisk teorioppgave gjelder for:
•	Programstudenter (studenter tatt opp på bachelroprogrammet i spesialpedagogikk) som samtidig tar emnet SPED2010. Godkjent deltagelse og fremføring i PBL-gruppene teller som innlevering av denne teorioppgaven. 
og
•	Emnestudenter som også tar SPED 2010 og følger og får godkjent PBL.
Innlevering
Oppgaven skal skrives i Word/tilsvarende (vi godtar .doc , .rtf , eller .pdf - filer) og leveres på Classfronter (https://blyant.uio.no/) i rommet SPED1000 - Fellesrom i mappen Undervisning - Obligatorisk arbeidskrav. Inne i denne mappen, velg Lever din oppgave Last opp fil. Klikk deretter på Browse finn og velg filen med oppgaven din og så Lagre. For å gjøre forandringer i oppgaver etter at du har levert den, gjør først endringer på din lokale kopi, så gå inn på Classfronter og slett oppgaveinnleveringen din, og deretter last opp den endrede kopien på nytt. Etter fristen kan du ikke gjøre forandringer i oppgaven. Mappen er organisert slik at det kun er deg selv og lærere som kan lese oppgaven din, ikke noen medstudenter. Studenten må selv sørge for å ha kopi av oppgaven. 
Omfang 
Den individuelle besvarelsen skal være på 4-5 maskinskrevne sider med 1 ½ i linjeavstand. Innholdsfortegnelse, litteraturliste og eventuelle vedlegg kommer i tillegg. Margene skal være ca 3 cm på både høyre og venstre side. Skriftstørrelsen skal være 13 med bruk av en proporsjonal skrifttype (f. eks Times New Roman). 
Instituttet anbefaler at en bruker Duo-malen som automatisk definerer skriftstørrelse, marger, forside, innholdsfortegnelse osv., les først Veiledning i bruk av DUO-malen og stiler, før du går i gang med dokumentet. Har du lest Veiledningen, kan du hente og laste ned malen her. Benyttes ikke malen, skal det brukes standard marger, det vil si 2.5. Linjeavstand skal være 1.5 (halvannen) og typestørrelse pkt. 13 i løpende tekst, skrifttype Times New Roman.   
Lengre sitater (mer enn ca 3 linjer) skrives vanligvis for seg med innrykk og enkel linjeavstand.  (Også kortere sitater kan eventuelt skrives for seg, med innrykk, for eksempel dersom det er tale om sitater fra intervjumateriale eller annet datamateriale som uttrykker et sentralt poeng eller som en av andre grunner ønsker å fremheve.)  
Den muntlige gruppeframlegget skal være på ca 30 min.  Hver gruppe må levere en felles skriftlig disposisjon. I tillegg skal hver enkelt student levere en personlig disposisjon på minst 1 side, i tilegg kommer litteraturliste og evt vedlegg. 
I henhold til malen skal det lages en forside med tittel ("Obligatorisk teorioppgave SPED1000"), undertittel med navnet på oppgaven, dato på forsiden. I tillegg skal det på forsiden stå tittel, evt. undertittel, navn, dokumenttype samt dato for innlevering. 
Videre skal det være en innholdsfortegnelse, også den etter malen.  
Tilbakemelding
Oppgaven vurderes til Godkjent/Ikke godkjent. Ved Ikke godkjent får studenten tre uker på seg til å levere en ny oppgave. Dersom den obligatoriske oppgaven ikke blir godkjent, vil en ikke få lov til å gå opp til eksamen (eksamensmeldingen strykes). Dersom en får oppgaven godkjent, men ønsker å ta eksamen et annet semester, behøver en ikke å levere en ny oppgave. Studenten får en kort tilbakemelding på oppgaven fra sensor via Classfronter. 
Oppgaver
Som basis for besvarelsen vil det bli gitt to eller flere oppgaver til valg. Problemstillingen vil bli hentet fra et emneområde som står sentralt i studiet. 
Besvarelsen skal i størst mulig grad kaste lys over problemstillingen. 
Punkter som bør inngå som elementer i oppbyggingen av besvarelsen kan være: 
•	innholdsfortegnelse 
•	tolkning og evt avgrensing av oppgaven 
•	hoveddel med gjennomføring og drøfting 
•	avslutning 
•	litteraturliste 
•	eventuelle vedlegg 
Dette er ingen innholdsfortegnelse, men punkter som bør inngå som elementer i oppbyggingen av besvarelsen. 
Veiledning
Det blir ikke gitt noe veiledning på oppgaven. 
Referanser
For regler for kildehenvisninger og litteraturliste henviser vi til ”Harvard Style”, men her kommer et kort sammendrag:
Oppi alltid referanser. Det vil si at du alltid skal opplyse om kildene dine. Du skal oppgi referanser fordi leseren skal kunne gå tilbake til kildene dine og undersøke dem - enten for å lese mer eller for å sjekke om du har brukt kilden riktig. 
Henvisninger i teksten kan gjøres på to måter.  Enten ved direkte sitat fra en tekst, eller ved fri gjengivelse av deler av en tekst.  I det første tilfellet (direkte sitat) skal både forfatter, årstall og sidetall tas med i henvisningen.  I det andre tilfellet (fri gjengivelse), vises det normalt bare til forfatter og årstall, ikke sidetall.  
Ved fri gjengivelse i teksten av synspunkter fra andres forfatterskap (litteraturlisten) refereres det til forfatteren(e) og årstall. Hvis det henvises til flere, nevnes disse i kronologisk rekkefølge, for eksempel slik: 
Kokkersvold (1990) har hevdet at forholdet er stikk motsatt. 
Dette problemet er tatt opp av flere (Vedeler, 1987; Horn 1990). 
Direkte sitat fra forskningsrapporter, bøker eller tidsskrifter bør ikke overskride 6-7 linjer. Det skal vises til forfatterens etternavn og bokens utgivelsesår samt sidetallet, f.eks. slik: 
”På grunn av denne underforståtte forankringen i felles verdier, normer og sjargong er det heller ikke behov for å gjøre fortolkningspremissene eksplisitte” (Hagtvedt 2004, s.58) 
Har forfatteren skrevet flere titler samme år, som det refereres til i litteraturlisten, markeres dette med a, b, c osv. etter årstallet, for eksempel slik: 
”…………………………..” (Ostad, 1986a, s. 86) 
Engelske sitater skal ikke oversettes. 
Ved fri gjengivelse av synspunkter fra andres forfatterskap refereres det bare til forfatterens/forfatternes navn og bokas/tidsskriftets utgivelsesår. Hvis det henvises til flere, nevnes disse i kronologisk rekkefølge: 
.....Kokkersvold (1998) hevdet at forholdet ikke var det motsatte. Dette synspunktet er tatt opp av flere (Falkenberg 1989, Opdal 1993)
Hvis du bruker en sekundærkilde, skal du ikke referere til denne som om det er en primærkilde. Du skal alltid henvise til den kilden du faktisk har brukt, ikke til originalverket: 
Michael Polaniy var den første som brukte betegnelsen taus kunnskap, noe han gjorde allerede på slutten av 50-tallet i sin bok ”Personal Knowledge" (Rognhaug 1995). 

Avskrift eller lett omskriving av alminnelig kjente lærebøker uten kildehenvisning betraktes ikke uten videre som fusk/forsøk på fusk, men ansees etter omstendighetene som en faglig umoden og uselvstendig besvarelse. Avskrift eller lett omskriving av mer "ukjente" publikasjoner eller andres oppgaver uten kildehenvisning kan betraktes som fusk/forsøk på fusk. 

Litteraturliste 
For korrekt bruk av litteraturliste, henviser vi til heftet Harvard Style. Link finnes på nettet.
Litteraturlisten skal være i alfabetisk rekkefølge. Bare forfattere det er henvist til i teksten skal være med. Når det gjelder bøker, skal følgende opplysninger med: Forfatter(e) eller redaktør(er), utgivelsesår, tittel, forlag og utgivelsessted. Boktittelen skal kursiveres f.eks. slik: 
Damsgaard, B. m.fl 1975, Hvem er alle? Hvem er så de andre? Universitetsforlaget, Oslo. 
Grunnskolerådet 1981, Undervisning av barn med språk- og talevansker. Universitetsforlaget, Oslo. 
Dersom referansen er til et kapittel i en bok, oppgis kapitlets forfatter, årstall, kapitlets tittel, redaktørenes navn, bokens tittel, utgiversted og forlag. Bokens tittel skal kursiveres, ikke kapitlet/artikkelen.
Rygvold, A-L 1999, ”Jeg ønsker meg sko med hengelås til bursda’n”. Om kreativitet i utenlandsadopterte barns språk I: Dalen, M., A.-L. Rygvold og R. Tangen (red.); Mangfold og samspill. Universitetsforlaget, Oslo. 
Når det vises til en artikkel i et tidsskrift, skal artikkelens forfatter, årstall, artikkelens navn og navn på tidsskriftet, årgang (vol.), nummer og sidehenvisning (fra-til) for artikkelen være med i litteraturhenvisningen. Tidsskriftets navn skal kursiveres, ikke tittelen på artikkelen. 
Holm, M 1998, Elever med matematikkvansker i opplæringen. Spesialpedagogikk, vol 68, nr 7, s. 36-39.
Ved henvisninger til offentlige publikasjoner følges stort sett de samme regler som ved henvisning til bøker, og kan f.eks. gjøres slik: 
Kirke, undervisnings- og forskningsdepartementet: St.melding nr. 45, 1981/82: Ungdom og samfunnet. Oslo, 1981. 
Har en forfatter flere bøker/artikler som er publisert samme år, markeres dette med bokstaven a, b, c osv. etter årstallet (f.eks. 1982a, 1982b osv.)
Ved bruk av henvisninger fra internett, må en bruke ekstra varsomhet og selv kritisk vurdere forfatter og relevans. Husk å ta utskrift av nettdokumenter, og ta vare på utskriften. Et eksempel på en usignert og udatert tekst er denne definisjonen:
Lingvistikk. URL:http://no.wikipedia.org/wiki/Lingvistikk
(Lesedato 17.01.2006)
Eksempel på signert og datert tekst: 
Hovind Christine Moe 2005, Er tilpasset opplæring blitt et mantra?
URL:http://www.utdanning.ws/templates/udf____10882.aspx 
(Lesedato: 14.11.05)