[Joey Corbin] Hei alle sammen og velkommen til kurs i universell utforming i Inspera. Jeg heter Joey Corbin og jeg jobber i Studieavdelingen med Canvas
og Inspera. Jeg har med meg Tore fra LINK,
som også jobber med Canvas, og Hans Aasland som skal snakke den siste halvtimen. Han kommer fra USIT og jobber med tjenesten Autotekst og jobber også med universell utforming. Vi tre jobber med universell utforming, eller "UU" som man kaller det,
i ulike system på UiO. Det har skjedd mye med UU det siste året, og det vil skje mye mer framover.
Så kanskje du ser oss igjen. Men hvis du har spørsmål underveis, skriv gjerne i chatten, så kan Tore prøve å svare eller avbryte meg. Han kan avbryte meg underveis, så kan vi svare på det spørsmålet.
Først om kurset.
Dagens agenda: vi skal først snakke om universell utforming, lovkrav og tilsyn. Så skal vi begynne å se på Inspera med dine "UU-briller" og se på et par eksempler fra virkeligheten, og snakke om anbefalinger.
Og så skal Hans fra USIT snakke om video og lydspor og Autotekst, så skal jeg fortelle litt også om video og lydspor i Inspera.
Hva ønsker vi at du skal lære i dag? Det er først og fremst at du blir bedre kjent med universell utforming, og så at vi begynner å tenke på UU når du lager eller oppdaterer innhold - ikke bare i Inspera, men også Canvas, Vortex, PowerPoint, Word, osv.
Fordi universell utforming handler ikke bare om Inspera. Det er alle system du bruker. Hvis det publiseres på nett, så må du tenke på universell utforming. Jeg må bare si helt i starten:
jeg er ingen ekspert på universell utforming. Jeg er utdannet statsviter jeg, så jeg har også måtte sette meg inn i dette og bli kjent med universell utforming fra bunnen av.
Ok. Hva er universell utforming?
Du har hørt ulike begrep og ord, og kanskje sett noen ikoner eller symbol.
Du har hørt UU, universell utforming, tilgjengelighet, accessibility, brukbarhet - det finnes mange ord. Og så har du sikkert sett dette ikonet
for eksempel i Canvas, det er en sånn accessibility checker.
Universell utforming når det gjelder IKT, det handler om å lage nettsider og innhold som inkluderer alle - uavhengig av alderen, funksjonsevne, utdanningsnivå, osv. Alle skal kunne bruke det.
Og når vi sier "alle" - hvem er egentlig "alle"? "Alle" betyr ALLE. Noen av oss her nedsatt syn eller er helt blinde,
noen har dysleksi, noen har motoriske utfordringer eller av andre grunner behov for ulike typer hjelpemidler når de navigerer på nett. Det er ikke bare personer med nedsatt funksjonsevne som kan dra nytte av universell utforming.
Ta for eksempel kontrast mellom tekst og bakgrunn. God kontrast er ikke bare avgjørende for at noen med nedsatt syn skal kunne klare å lese
teksten. God kontrast gjør det enklere og mer behagelig å lese for alle.
Ok. Sånn ja.
Så, individuell tilrettelegging versus universell utforming. Tilrettelegging, det er et individuelt perspektiv. Det handler om studentens reelle behov.
Og det er utenfor den ordinære løsningen, og det er avhengig av et støtteapparat og det
er avhengige av hjelpemidler. Tilrettelegging kan også være universell utforming, men det er ikke det samme som universell utforming.
Universell utforming er egentlig et mye bredere perspektiv. Det ER den ordinære løsningen, og i eksamenssammenheng - selv om man har fokus på eksamenskandidater med tilrettelegging - bruker du UU-prinsippene for hvordan du lager innholdet slik at flest mulig brukere får nytte av innholdet. I sitatet her fra Universell.no - eller Universell som er under HK-dir -
når universell utforming ikke er tilstrekkelig, da skal man se på individuell tilrettelegging.
Jeg liker dette bildet her som viser på en måte veien man prøver å, veien man man skal her.
UU er ikke bare viktig for tilretteleggingskandidater når man tenker på eksamen og Inspera. Det handler om høyere kvalitet på oppgavene.
som betyr også høyere kvalitet på utdanningen. Det er et viktig mål for UiO, uavhengig av universell utforming. Universell utforming er alltid løsningen man skal strekke seg etter. Det gir kvalitet for alle.
Tilrettelegging må til der hvor universell utforming ikke er mulig eller hensiktsmessig.
Folk lærer på ulike måter. Noen lærer bedre å lese enn å høre og motsatte. Noen trenger mer tid enn andre, osv.
Og det siste er programvare. Det finnes mange gratis verktøy, for eksempel Chrome extensions. Det er bare bra at alle kan benytte seg av slike verktøy på hjemmeeksamen, eller skoleeksamen hjemmefra.
Hvem trenger universell utforming? Nå skal jeg bytte til
en veldig god presentasjon som USIT holdte i mars for nettredaktørene. Du trenger ikke å rekke opp hånden i Zoom, men du kan bare se igjennom listen her. Hvis det gjelder deg, så har du hatt behov for universell utforming på et eller annet vis.
Funksjonsnedsettelser er fordelt på ulike måter. Det er syn, hørsel, motorikk og kognisjon.
Nedsatt funksjonsevne kan være permanent, midlertidig eller situasjonsavhengig.
For eksempel syn: permanent, det er jo blind.
Midlertidig: man har mistet linsene. Situasjon: man er ute i sola
og ser ikke så godt. Hørsel: permanent er jo man døv. Midlertidig: man er litt forkjølet. Situasjon: man sitter på T-banen.
Motorikk: permanent er jo hvis man mangler en arm, for eksempel. Midlertidig kan være at man har brekt armen og kan bare bruke én hånd for å skrive på tastatur eller på mobilen.
Situasjon: man har små barn på armen og klarer å utføre noe mens man sitter på mobil. Jeg vil si at det er også Kognisjon fordi man er litt stresset, kanskje, i den situasjonen.
Kognisjon: permanent er jo lese- og skrivevansker.
Midlertidig: for eksempel når man er sliten.
Og situasjonsbasert: studenten er stresset for å levere eksamen innen fristen.
Det her er noen interessante tall som viser hvor viktig universell utforming er. Det er ikke en minoritet. Det er ganske mange i Norge som
har behov for universell utforming.
OK.
Så, universell utforming er nødvendig for noen, men det er bra for alle. Du må tenke brukerperspektiv. Ditt innhold skal oppfattes med to sanser, og husk at funksjonsnedsettelse,
det kan være usynlig. For eksempel fargeblindhet eller konsentrasjonsvansker.
Nå skal vi se på lovkrav og tilsyn.
Dette er krav vi har hatt i Norge siden 2014. Det er Likestilling-s og diskrimineringsloven § 18 som handler om universell utforming av IKT.
Så har vi forskrift om universell utforming av IKT-løsninger, og så har vi en del av den forskriften som handler om hovedkrav.
Hovedkrav er standarden WCAG 2.0 A og AA. Hva betyr WCAG? Og, hva er A og AA?
Jeg skal ikke gå inn i dybden på disse lovene eller på WCAG, men "WCAG" står for "Web Content Accessibility Guidelines". Det er retningslinjer for hvordan nettsider og innhold på nettet utformes, slik at det er lett tilgjengelig for alle.
Som sagt skal jeg ikke gå inn i dybden, men jeg skal si noen ord om det som gjelder for UH-sektoren.
Fra forskriften så snakker man om en "nettløsning", det vil si man har http-protokoll og man har informasjon eller en tjeneste i en nettleser eller tilsvarende. Det er nettinnhold.
Det gjelder også automater - en maskin, for eksempel, som brukeren bruker alene for å få utført noe.
Og så nevnes det spesifikt "digitale læremidler". Det er nettbaserte redskaper som kan brukes i det pedagogiske arbeidet, og som er utviklet med hensyn å støtte læringsaktiviteter. Med andre ord, dokumenter som lastes ned eller leses på nett e-læringssystemer,
eksamenssystemer med innhold og apper.
Det er nye krav fra fra 1. januar 2023.
Det har kommet en webdirektiv fra EU om universell utforming.
Den trer i kraft i januar, og man har da
ettårs innføringstid. Foreløpig gjelder det kun offentlig sektor i Norge.
Hva handler det om egentlig? Det er nye hovedkrav og ny standard WCAG 2.1, som har 17 nye krav inkludert synstolking av forhåndsinnspilt video.
Synstolkning er formidling av visuelt innhold i en video som ikke allerede blir presentert som lyd. Andre krav er tilgjengelighetserklæring på nettsted - man skal fortelle hvor tilgjengelig nettstedet ditt er, og hvis ikke
det er 100% tilgjengelig, hvorfor ikke. Sånn at brukerne har
litt bedre informasjon. Det omfatter også intranett og ekstranett. "Intranett" betyr interne nettsted for ansatte,
er slik det har blitt tolket - ikke saksbehandlingssystemer eller ikke DFØSAP. Så For ansatte-sidene på UiO.
Det har også nylig kommet flere - det kommer tilsyn i UH-sektoren. Den aller første skjedde våren 2021
hos Universitetet i Bergen. De så på Inspera og resultatet kom i slutten av oktober.
Etter noen runder med utbedring og testing klarte de ikke å løse alt innen fristen og måtte betale én dagbot på 150.000 kroner.
Så vi er egentlig veldig glad for at
dette har blitt sett på for Inspera, fordi det betyr at
tekniske mangler og feil i selve tjenesten,
det ble løst nå. Men det som er igjen, det er innholdet. Det er redaksjonelle feil i innholdet som produseres, og da er spørsmålet, hvem har ansvar for det?
Hvem har ansvar? Det skal vi snakke litt om.
Det er ikke bare USIT som har ansvar. Mange tenker kanskje det er det, men det er jo feil.
Det er den som kan gjøre noe med det som er ansvarlig. Det vil si innholdsprodusenten er først og fremst ansvarlig.
Ansvar for UU i Inspera: jeg skal si et par ord om det. Det er publisist/innholdsprodusent - det vil si lærere og administrativt ansatte -
som er ansvarlig for innholdet. På noen fakulteter så vet vi at det er nesten bare faglærerne selv som lager innholdet, ikke sant?
Men slik er det ikke på alle enheter, og universell utforming er relevant uansett hvilket system du bruker - når du lager nettsider på uio.no, når du lager et Word-dokument
med informasjon rettet mot studenter og legger det ut i Canvas eller laster det opp som PDF i Inspera, når du publiserer en video i forbindelse med undervisning eller eksamen, osv.
Så er det systemeier, det vil si Studieavdelingen, systemeier for Inspera,
vi har ansvar for at løsningen kan brukes ved alle, og det vil si:
det handler om dialog med leverandøren om utvikling og tilpasning. Jeg slik at alle krav til UU møtes.
Og da har vi også USIT, som har ansvar for det tekniske
oppsettet med Inspera. Det er to grupper som jobber med Inspera: det er brukernære tjenester (BNT) og IT-ansvarlige i Silurveien. Ansvaret handler om alt fra FEIDE-innloggingsløsningen til tekniske oppsett for proxy og Safe Exam Browser i Silurveien, og arbeid med nye utviklingsønsker fra fakultetene.
Og da har systemeier og USIT god dialog når det gjelder alle disse tekniske løsningene for Inspera.
Nå skal vi se på noen eksempler av utfordringer
med universell utforming i Inspera. Men først skal jeg bare dobbeltsjekke at det ikke har kommet
noen spørsmål her. Nei, det har det ikke, ok.
Ok. For deg som lager innhold i Inspera,
hva er mest relevant å tenke på og hva er mindre relevant? Jeg har et en liten
sol her (i foilen) fordi jeg vil
kaste lys på det som er mest relevant for deg. Det handler om tekst og struktur, vedlegg, bilder, tabeller, grafer, diagrammer, video og lyd.
Og så er det noen ting som ikke er så relevant for Inspera. Det er fortsatt viktig, men vi bruker ikke tid på det i dag. For eksempel lenker, fordi det er ikke
mulig med Safe Exam Browser i skoleeksamener. Kontrast: det er ikke mulig i teksteditoren. Designoppsett: i Inspera er det kvalitetssikret.
Kode: hvordan Inspera er laget. Det er ikke relevant for deg som lager oppgaver. Teknisk rammeverk: hvordan Inspera på UiO fungerer generelt.
En liten huskeregel er at innhold formidles på en måte som kan oppfattes og forstås av alle, og det vil si at innholdet ditt skal kunne oppleves på to sanser. Så hvis du skriver tekst,
må noen kunne klare å høre den.
Det er det skjer ikke hvis for eksempel det er bare et bilde av teksten i PDF-dokumentet ditt. Teksten må også formateres på riktig måte. Bruk riktige overskrifter slik at teksten deles opp i kapitler og delkapitler i ulike nivåer, og er mer forståelig for de som bruker skjermleser eller en annen assisterende teknologi.
Bruk også nummererte og unummererte lister.
Hvis du legger inn et bilde
kan folk se det, men de som bruker skjermleser trenger alternativ tekst på bildet for å forstå hva bildet handler om.
Og hvis du har en video fil,
kan mange både se og høre den. Men det må også være tekst for de som ikke kan se, høre, eller har valgt å skru av lyden.
Tekst og struktur: jeg skal snakke litt om overskrifter.
Det er en liten ting, men rett bruk av overskriftsnivåer er blant det viktigste du kan gjøre for å hjelpe brukerne både med og uten hjelpemidler.
Det er mange som skumleser ved hjelp av mellomtitler og uten disse vil lange tekster være tung å lese. Man må tenke på en hierarkisk struktur og blokker med tekst.
Man har h2 først.
Og så kommer h3, h4 og h5 etter hverandre. Selv om det kanskje ikke gir det visuelle inntrykket du ønsket, skal du ikke hoppe rett fra h2 til h4.
Overskriftene som er kodet som vanlig tekst og ikke som overskrifter:
det er ikke bra. Man må bruke headings, altså h1 til h6, når man lager overskrifter, ikke bare
bold og så øke fontstørrelsen. Da klarer ikke alle å skjønne at det er en overskrift.
Bruk overskrifter i rekkefølge. Uten en overskrift - altså uten h1, h2, h3, h4, h5 - uten den koden hadde en sensor eller en student som bruker skjermleser, oppleve problemer med å skjønne opplest tekst og strukturen i dokumentet når teksten ikke kan deles opp i kapitler og delkapitler.
En annen fin ting å tenke på, en huskeregel - ting skal være kodet som det ser ut som. Igjen, ikke bare bold og øke fontstørrelsen, men
velg h2 eller h3, osv.
Et problem i Inspera er at det mangler overskrifter i teksteditoren i forfatterverktøyet. Det er ingen overskriftsmuligheter på de fleste oppgavene. Så anbefalingen nummer 2,
det er å lage en enkel tekststruktur i oppgavens teksteditor og bruk gjerne nummererte og unummererte lister for å dele opp innholdet.
Her har vi et eksempel.
Sedimentoppgaver er i bold siden man ikke kan bruke overskrifter inne i oppgaven, og man har valgt å bruke en nummerert liste for å dele opp teksten i litt mer forståelige bolker.
H2 er egentlig oppgavetittelen, og det kan jeg si litt mer om i en slide som kommer litt senere.
Anbefalingen da, når man ikke har muligheten til å bruke overskrifter i de fleste oppgavene, vi anbefaler å bruke Seksjonsdokument framfor PDF slik at du kan benytte overskrifts-
nivåene, spesielt hvis du har en lang tekstfil. Her i Seksjonensdokument så har man en mulighet i teksteditoren å velge Overskrift 1, 2, 3, 4, osv.
Men hvis du MÅ bruke PDF og ikke Seksjonensdokument, sørg for at dokumentet har overskrifter og er riktig formatert.
Vi kommer tilbake til PDF i Inspera om om veldig kort tid.
Her har vi et eksempel av tekst i et Seksjonsdokument.
Det er alltid bedre å bruke teksteditoren enn å laste opp et PDF-dokument.
Bruk Seksjonensdokument hvor du kan. Skjermlesere fungerer generelt bedre med tekster i teksteditorer enn det gjør i PDF-dokumenter. Og det er lettere for brukeren å endre størrelsen på teksten og gjøre andre tilpasninger i nettleseren sånn at de kan lese teksten på en lettere måte for dem.
Oppgavetypen "Dokument" har også mulighet for å bruke overskrifter i teksteditoren. Så anbefaler vi at både Dokument og Seksjonsdokument brukes.
Så er det sånn at man egentlig i nettsider starter alltid med h1 - ikke bare nettsider, sorry, men også i dokumenter -
man starter alltid med h1. Det glemte jeg å si litt tidligere. På nettsider så er det ofte sidetittel som har h1.
Og i Inspera, man skulle tro at det var dette her - "Eksamensoppgave" (oppgavetittelen) - men det er det ikke.
I Inspera så er h1-overskriften tittelen og på emnekoden og emnenavnet som er kun synlig for skjermlesere.
Så opp her vil man kunne kanskje forvente å se emnekoden og emnetittel på eksamenen, men det er ikke synlig for de fleste brukerne, bare de som bruker skjermlesere. Så det er h1 som er usynlig her. Og så er det:
h2 er oppgavetittelen.
Da er det greit å starte med h2 i teksten
i denne langsvarsoppgaven. Hvis man har tekst under her [musepeker beveger seg under oppgavetittelen på høyre siden av skjermen], så kan man ikke bruke overskrifter, men man kan bruke h2 her.
[forvirret] Dette er egentlig Seksjonsdokument. Det er ikke oppgaven. Hvordan var det igjen? Ok, H2 er teksten "Case oppgave 1" i Seksjonsdokument. "Case oppgave 1" - den teksten er IKKE tittelen på Seksjonsdokumentet, det er starten på innholdet
i teksteditoren.
Tittelen på Seksjonsdokumentet er også usynlig her, så man starter med h2 her. Så man kan tenke: 'oppgavetittelen: h2.'
'Jeg får ikke gjort noe med overskrifter her. Seksjonsdokument og Dokument: tittelen på oppgavetypen er h2.'
Man skal ikke nødvendigvis starte med h3.
Men man kan starte med h2 i innholdet i Seksjonsdokument og Dokument.
Man ser her h3. Så her følger man, som du ser, riktig rekkefølge - man starter med h2, så går man til h3.
Og, når man snakker om universell utforming, så snakker man om om hvordan man plasserer teksten - hvordan man presenterer teksten på en god måte. Jeg vil gjerne si litt om plassering av oppgavespørsmål i denne forbindelsen. Jeg jeg bare spiller av en veldig kort video her.
[videoavspilling starter] Så her har du oppgaven med et PDF-dokument.
Og her ser man oppgavespørsmålene helt på slutten [av dokumentet]. Noen har det helt på slutten. Noen har det helt øverst. Noen har det
mellom tekstene i lange tekster. [videoavspilling slutter]
Jeg synes det ble litt litt vanskelig å å se med én gang: 'Hva er det jeg skal? Hva er det jeg skal jeg svare på her?' Så man må scrolle ned og opp og ned og opp hele tiden (som eksamenskandidat).
Anbefalingen: det er å plassere spørsmål i teksteditoren, ikke i PDF-dokument. Hvis det skal være i PDF-dokumentet: gjerne lengre opp,
så blir det både mer synlig og tilgjengelig for alle.
En blind student må først høre alt innhold i oppgaven til høyre her,
og SÅ høre alt innhold i PDF-dokumentet til venstre, FØR de får vite hvilke spørsmål de skal svare på.
Så må de høre alt på nytt når de da vet hva oppgavespørsmålene handler om. Det er forresten ikke mulig for en blind student å vite hva tabellene i dette eksempelet inneholder, fordi det er bilder av tabeller.
Men vi kommer tilbake til bilder og tabeller litt senere. Andre studenter som ikke bruker skjermleser, men
scroller, vil oppleve kanskje at det er litt for mye scrolling, spesielt på mindre skjermer.
Derfor er det viktig å tenke på hvor spørsmålene plasseres. Et annet tips, hvis mulig: ikke be studentene svare på flere spørsmål i ett tekstfelt. Det har vi sett flere ganger.
Det blir mindre oversiktlig for både sensor og studenten, og vil også bety mye scrolling her også, i svarfeltet. Så det anbefales å dele opp spørsmålene slik at det er ett spørsmål per svarfelt, hvis det er mulig.
Nå skal vi snakke om PDF.
Det er mange ulemper med å bruke PDF generelt og PDF som vedlegg i Inspera. Det kan være mye scrolling:
studentene går ofte fram og tilbake mellom PDF og oppgaven, som kan være veldig krevende for de som bruker tastaturnavigering.
Noen PDFer er bare skannede dokumenter som inneholder enten et bilde eller ikke-redigerbar tekst.
Det blir vanskelig for studenter som bruker tekst-og-tale og for blinde studenter. Og, for de fleste studenter som vil kopiere og bearbeide deler av teksten så går det heller ikke, så det er ikke veldig greit.
Det kan mangle overskrifter og riktig formatering - litt tilbake til det vi snakket om med overskrifter da. Det gjør det vanskelig å hoppe fram og tilbake i dokumentet, både visuelt og med tastaturnavigering.
Valg av farge og størrelsen på teksten: når man lager et Word-dokument og konvertere det til PDF så tenker man 'Her hadde det vært fint å ha litt farge for å markere at dette er annerledes'. Det kan være uheldig for noen som ikke ser så godt. Det vil gjør det vanskelig å lese uten hjelpemiddel.
Så helst unngå svake farger og veldig små størrelse på teksten.
Vår opplevelse i både Inspera, Canvas, uio.no
og andre system er at PDF-dokumenter
er ikke alltid lett å lese eller navigere i for alle brukere av en eller flere grunner. Enten er det mye scrolling, manglende overskrifter, farge, det er bare bilder av tekst, osv.
Så anbefaling nummer 1 når det gjelder PDF,
det gjelder formatering av tekst: teksteditoren i Inspera
er - i de aller fleste tilfeller - mye bedre enn PDF, selv om man klarer å lage en veldig god PDF. Så prøv å huske - kan jeg ha det over i oppgaven? Klarer jeg å å lage et seksjonsdokument? Trenger jeg PDF?
Anbefaling nummer 2, det er å ikke bruke bilder i PDF-dokumenter. I dette eksemplet ser vi et bilde av en tabell. Ikke alle studenter klarer å se hva som er i den tabellen. Derfor legger du bilder i teksteditoren eller som hovedillustrasjon.
Og husk å skrive alternativ tekst.
Anbefaling nummer 3: før du laster opp et vedlegg til Inspera, hvis du ser at det er bare et bilde av teksten: bruk OCR (optisk tegngjenkjenning) for å konvertere skannede dokumenter til redigerbare og søkbare PDFer. Det er best å bruke Adobe Acrobat i UiO Programkiosk.
For da havner det ikke i den store
skyen, hvor hele verden har tilgang til det (potensielt). Det er en liten veiledning om bruk av OCR i Adobe Acrobat som dere kan se på etterpå.
Den fjerde anbefalingen det er å vurdere flytting av noe av innholdet fra PDF-dokumentet til teksteditoren i oppgaven. Eller til Seksjonsdokument. Det var det jeg sa i stad.
Siste anbefaling for PDF: det er å kjøre en tilgjengelighetskontroll på dokumentet i Adobe Acrobat. Igjen, du bruker UiO Programkiosk til dette. Det er en liten veiledning [lenke i foilen] om hvordan man kjører en tilgjengelighetskontroll. Men som du ser i skjermbildet "Accessibility Report", så fanger det opp ganske mange ting her.
Det var én ting som var "Failed", og så er det noen ting som man må manuelt sjekke.
Noe manuelt må man også gjøre ganske ofte. Man må sitte og tenke gjennom: 'Ser dette bra ut? Var det riktig? Har jeg gjort det riktig?' Så test gjerne og bruk tilgjengelighetskontroll
i Adobe Acrobat.
Så snakker vi kort om bilder.
Første anbefaling, det er: skriv alltid alternativ tekst på bilder. Det er budskapet som studenten må sitte igjen med, som skal beskrives. For eksamen og Inspera
da må du balansere: 'jeg må beskrive bildet uten å beskrive for mye'. Sånn at det blir lettere for studentene å vite hva det handler om.
Hvis man for eksempel spør om noe med bildet, uten å gi svaret på en måte. Så her er det en balansegang for akkurat eksamen. Anbefaling nummer 2: Det er at en
alternativ tekst skal IKKE være filnavnet. Det ser du har skjedd her automatisk. Det skjer når man laster opp et bilde som Hovedillustrasjon på en oppgave, at 'eksempel-liste.png,
det kommer da automatisk som alternativ tekst. Det må man endre. Man må skrive en god beskrivelse og ikke bare ha filnavnet.
Det er egentlig to måter å legge inn bilder på i Inspera i oppgaver. Det er enten som hovedillustrasjon,
eller inn i teksteditoren på en på en oppgave. Trykker på knappen her, så får du opp 'Sett inn bilde', så velger du bildet, så må du skrive alternativ tekst.
Og siste anbefaling for bilder,
det er: bruk aldri bilder av tabeller eller tekst. Her ser du eksempelet her, som vi så på tidligere. Det blir helt
umulig for alle å se tekst og tall
hvis det ligger i et bilde.
Så tok jeg en liten sånn UiO Meme for å ha det litt gøy da. Men det er også et eksempel på det også. Det er ikke alle brukere på Facebook som kan forstå memes uten en god alternativ tekst.
Da skal vi ha en presentasjon fra Tore om tabeller, grafer og diagrammer.
Anbefalinger når det gjelder universell utforming. Så da slutter jeg å dele - nå er han i gang. Så bra. Vær så god, Tore.
[Tore Bredeli Jørgensen] Ja, nå har ikke jeg tilgang til Inspera, så jeg får ikke teste ting ut, men
her har jeg fått noen skjermdumper.
En ser at en kan velge i Inspera på tabeller om overskrifter skal være første rad, første kolonne eller begge deler.
Hvis du ser på eksempelet her, så burde nok kanskje egentlig vært begge deler. Som jeg kommer litt tilbake til når en ser hvordan de som bruker skjermleser og navigerer i en tabell.
Når det gjelder UU av tabeller, så gjelder det først og fremst de vanlige regler om at vi skal bruke en fornuftig tekststørrelse og ha god kontrast. Nå hørte jeg at de får jo ikke egentlig gjort noe med kontrasten i Inspera, og jeg må si at jeg er ikke begeistret for den grå bakgrunnen som de bruker her, for den gjør jo at du egentlig starter med et handikap i utgangspunktet med kontrasten at det,
hadde det vært hvit bakgrunn, så har du fått mye bedre kontrast i utgangspunktet.
Du kan da legge inn en tittel for tabellen.
Ideelt sett så bør nå vurdere om en skal ha en liten overskrift som sier noe sånt som 'Datagrunnlag for oppgaven' eller et eller annet i den duren.
Grunnen til det er at når du navigerer med en skjermleser, og så kan du bruke hopping fra overskrift til overskrift som en rask måte å navigere i et dokument.
Så er det spørsmålet, hvordan plasserer oppgaveteksten i forhold til tabellen? Det var Joey inne på.
Og vi kan kanskje ha at oppgaveteksten plasseres før tabellen sånn at en vet hva han er på jakt etter når han kommer til tabellen.
Da slipper at man først navigerer forbi tabellen for å lese oppgaven, og så navigere tilbake tabellen og så finner det som spørres etter og så ja, mye frem og tilbake navigering.
Hvis vi ser her, så kan jeg si at man kunne ha lagt inn tabell, og hvis den ikke altfor stor, selve
spørsmålet sånn at det først kommer spørsmålet, og så kommer tabellen videre, så boksen du skal svare inn i. Da slipper du å drive å hoppe frem og tilbake mellom oppgaveteksten og denne seksjonen med informasjon.
Når en med en skjermleser navigerer i en tabell, så ser en til enhver tidspunkt bare den cellen den er inne i.
Hvis en har overskrifter på toppen, så vil du når du flytter deg sidelengs også for opplest hva som er kolonneoverskrift.
Sånn at her [musepekeren beveger seg i en tabell] når det gikk fra den i midten til høyre, så vil den da få noe sånt som "kolonne 'Blå' innholdet 'Vond'" eller noe i den duren. Det vil nok kunne variere litt hvordan skjermlesere presenterer det.
Og tilsvarende med radtittel. Hvis du da navigere nedover, så vil du få noe alla "rad 'Firkantet' innhold 'God'.
Som gjør at det er mye lettere for den som er blind å navigere i tabellen.
Så bør man unngå sammenslåtte celler. Når celler er sammenslått, så hindrer det at skjermerleser og brukeren klarer å navigere på en forståelig måte.
Og det blir vanskelig å forstå hvordan en tabell er organisert. Eksempelvis her så er det slått sammen to celler. Nå er jeg usikker
på om Inspera i det hele tatt håndterer sammenslåing av celler, men på generelt grunnlag så er det en dårlig idè.
For hvis vi nå ser her [demonstrerer med en tabell], at hvis vi tenkte at den står i ruten 'Rund' og trykker sidelengs, så kommer man til denne her sammenslåtte cellen, og trykker videre
sidelengs så kommer man bort til den neste cellen. Så langt alt fint. Trykker videre så kommer du til neste linje [rad] 'Firkantet' og du nå trykker videre, så hopper du over den sammenslåtte cellen og kommer bort til cellen her.
Det gjør det nokså komplisert når du tenker på at de bare ser den ene cellen om gangen.
En annen ting en bør unngå det og så putte tabeller inne i tabeller. Det er jo en ting er usikker på om Inspera vil godta. Jeg vet dette presentasjonsprogrammet jeg bruker her [slides.com], det godtok ikke å putte tabeller i tabeller.
Men det er generelt sett komplisert når det plutselig kommer i en tabell, så er det en ny tabell der, og hvordan de skal inn i tabellen og ut av tabellen for å komme videre - hovedtabellen og sånn.
Og generelt,
hvis en kan, prøv å holde tabeller små og enkle. Det er jo ikke alltid at en kan det på et universitet, men
hvis en klarer å holde tabellene små og enkle, så gjør det både de som bruker skjermleser og andre litt lykkeligere.
Det kan jo kanskje være en ide å dele opp en tabell i to hvis hvis det gir mening.
Det var det jeg hadde
om tabeller, og så skal jeg si littegranne om diagrammer.
En kan laste de opp enten som et png-bilde eller noe tilsvarende, eller et svg-bilde som er skalert til vektorgrafikk, som egentlig er litt som en webside.
En kan nok potensielt få til noe som er bra med et svg-bilde.
Men da må en virkelig beherske svg og vite hva en skal gjøre for at det skal gå an å navigere i det. Og det er ikke noen standard som sier
hvordan man skal eventuelt kunne gå fra tekst-til-tekst og hva en skal få ut av områder i en grafikk. Så generelt sett så tenker jeg at like greit å bare laste det opp som et png- eller jpeg-bildet. Ofte ser png bedre ut for grafer fordi det har bildekanter. Det er ikke jpeg så god på. I andre tilfeller kan kanskje jpeg gjøre en like god jobb hvis du har masse graderinger og sånt.
Generelt for utforming av diagrammer, så er det jo ønskelig med god kontrast der og. Sånn at de som ikke er totalt blinde
fortsatt ha god nytte av det grafiske.
For eksempel hvis du ser på denne som er lengst til høyre her, så
er det en boks med mørk blå bakgrunn og svart tekst. Det er ikke spesielt god kontrast.
Og et annet eksempel der oppe med rød bakgrunn og svart tekst, som heller ikke er spesielt god.
Så det er ting en bør ta hensyn til, hvis en skal lage grafer og diagrammer.
I tillegg til stor tekst, god kontrast, tydelige linjer og så videre, så må man
jo putte all informasjon som den som skal løse oppgaven trenger, det må puttes inn som alt-tekst til bildet, eventuelt i oppgaveteksten i tillegg.
En kan for eksempel putte - hvis det er en graf som viser tallene fra en tabell - så kan en gjerne putte tabellen og inn i oppgaven.
Så vil de som kunne se bilde få et visuelt hint om dataene, men i alle fall så er dataene tilgjengelig for alle. Hvis en har tabellen
også i oppgaven, så kan en kanskje som alternativ tekst for bildet skrive noe sånt som 'Grafisk presentasjon av tallene i tabell' sånn og sånn..
Eventuelt også skrive en setning om ting som blir innlysende når du ser grafikken.
For eksempel på hvilken måte en graf stiger eller andre sånne ting.
Det er ikke nødvendig å lesse på med informasjon som ikke er nødvendig. Så hvis du for eksempel har et flyt diagram (eller hva man skal forestille dette her), med masse bokser med tekst og forskjellige farger,
så vil det være fint å prøve å få klarere relasjoner mellom for eksempel 'Politics', 'Law' 'Industry' og så videre som står i bokser her [viser eksempel i foilen].
Men du trenger ikke å si at 'Politics' har en lysere farge, mens 'Law' har en mørkere rød farge og så videre. Med mindre det har en betydning for å løse oppgaven.
Og selv om blinde har god hukommelse, ofte fordi at de må huske mye i dagliglivet sitt
for å finne fram til ting, så husker de ikke uendelig mye de heller. Det å bygge opp en modell i hodet basert på opplest informasjon kan være vanskelig.
Når en er på et universitet så
kan det være behov for å ha kompliserte grafikk i en eksamensoppgave når det er relevant for et fagområde. Men prøv å huske på at noen ikke klarer å se den grafikken, og om det er noen måte å
forenkle det på eller presentere det på som også gjør det mulig å forstå for de som ikke ser grafikken.
Og det var det jeg hadde, så da tar jeg 'Stop Share' der.
[Joey Corbin] Tusen takk, Tore, for
veldig gode tips når det gjelder tabeller, grafer og diagrammer. Som dere kanskje skjønte, kontrast og tekst i bilder og så videre - det er mye elementer her som vi har snakket om i kurset, som også handler om tabeller og grafer og diagrammer.
Det er mye å tenke på, akkurat de elementene, hvis noen bruker det i et oppgavesett.
Vi har noen ressurssider som vi lenker til [i foilene]. UU-tilsynet, som tilhører
Digitaliseringsdirektoratet, de har veldig gode nettsider og om universell utforming og løsningsforslag, og svar og spørsmål. Jeg anbefaler at alle går inn og og se på det hvis man har lyst til å lære litt mer om universell utforming, så det skal dere få etterpå.
Så har vi andre ressurser. UiO har laget ti UU-vettregler som jeg har ikke tid til å se på i dag, men anbefaler at alle
åpner nettsiden og leser det. Det gjelder det vi har snakket om for Inspera,
men også vettreglene kan brukes i alle system, i digitalt innholdet du lager. Og så er det et eget Canvas-kurs om universell utforming av dokumenter og nettsider som vi har på UiO. Og Difi har et e-læringskurs som er også veldig bra. Så her har man mange ressurser
som man kan benytte. Ok.
Da skal vi snakke om video og lyd i Inspera.
Jeg vet ikke om Hans er her i dag. Jeg har ikke sett han.
Ja, han trenger kanskje et par minutter å logge seg på.
Først: videoer skal alltid tekstes.
Alle videoer skal tekstes uansett om de skal ligge på nett, i Canvas,
eller i andre læremidler. Det eneste unntaket som vi vet om om på UiO er
eksamensvideoer i språkemner der lytteforståelse er det som vurderes. Det er det eneste unntaket, hvor man ikke skal tekste. Ellers --
[Tore Bredeli Jørgensen] Et annet unntak og, hvis det er en video som ikke inneholder tale, altså at du bare for eksempel viser et opptak av en prosess eller noe sånt,
uten kommentar, så trenger det selvfølgelig heller ikke å tekstes.
[Joey Corbin] Takk, da har vi to unntak. Men nå har vi,
da har vi alle forelesningsvideoer og de fleste eksamensvideoer der det er krav på teksting.
Jeg skal kort gå gjennom de to måtene man gjør det i Inspera. Det første er å laste filmen opp i oppgaven.
Det er lyd- og videoknapper her i teksteditoren
som man kan trykke på for å få lastet opp en video. Det er ikke anbefalt for video som skal tekstes, og det skal vi fortelle litt om. En generell ulempe med eller uten teksting er en filbegrensning på 32-megabyte.
Men for videoer som skal
tekstes, tekstingen må da "brennes" eller "hardkodes" på selve videoen.
I Vortex, når man tekster video i Vortex, så har man en mp4 (en videofil) og så har man en mp3-fil [en lydfil], og en vtt-fil, som er tekst-filen som knyttes til videofilen. Dette [knytting av en vtt-fil til videofilen] er ikke mulig når man laster opp en oppgave i Inspera, så da må man bruke en
teknikk som hardkoding eller brenning, hvor den teksten
er fast og vises på bildet på videoen uansett. En ulempe
med det - men først en fordel. En fordel med dette er at personer som ønsker å spille av videoen med tekst ikke trenger
å vite hvordan de skrur på teksten siden denne alltid vises. En ulempe er at kvaliteten og lesbarheten på teksten kan reduseres hvis videoen blir komprimert.
Da kan det være lurt å kontrollere at teksten fortsatt holder god nok kvalitet og har lest bare etter komprimering, og noen brukere synes også at det kan være forstyrrende med teksten da den alltid vises på videoklippet, og man kan ikke velge et annet språk hvis man trenger eller hvis
det er en mulighet for det. Men en teksting i video som er hardkodet eller brennes er bedre enn ingenting. Og så en ulempe med lydfil, ved å laste opp lydfilen i oppgaven,
er at man har ikke mulighet til å automatisk ha tekstingen knyttet til lydfilen. Da må tekstfilen plasseres ved siden av lydfilen, enten som PDF eller Seksjonsdokument.
Den andre måten, måten vi har sett de fleste har gjort det i Inspera, det er å embedde en video eller lydfil - nei, en video, sorry - en videofil
i hovedillustrasjonen. Så har man Hovedillustrasjonen på oppgaven, så velger man ikke 'Bilde', men 'Embedkode', og så limer man inn embedkoden fra Vortex.
Tekstfilen må da lages og lenkes opp med videofilen i Vortex på forhånd, før du limer inn embedkoden.
Det gir en en god brukeropplevelse i Inspera, og vi ser at flere fakulteter har egne mapper i Vortex for eksamensvideoer som embeddes i Inspera, med tilgangsstyring i Vortex. Så dette er en god løsning for de fleste videofilene. Men hvis man skal
embedde en video for en eksamen som holdes i Silurveien med Safe Exam Browser [SEB] så må man bruke eksamensvideo.uio.no. Det er en gammel løsning som vi har skjønt ikke veldig mange bruker lenger, men det er tilgangsbegrenset til IP-adresser i Silurveien. Så hvis man har en video man embedder og eksamen går i Silurveien, bruk eksamensvideo.uio.no. Da kan man laste opp videoen i Vortex under eksamensvideo.uio.no,
koble tekstfilen til videofilen, og så har man embeddet den i Hovedillustrasjonen.
Vi skal legge ut en veiledning om video- og lydfiler i Inspera. Det har vi ikke per i dag med våre anbefalinger om ulike fremgangsmåter,
og hva som frarådes hvis det er ulemper med ting. Vi skal legge det ut kort tid etter kurset.
Men det er ulemper med å embedde en lydfil. Det første er at det er mulig å lage en embedkode manuelt.
Det får man ikke opp hvis man laster opp en lydfil til Vortex, for man får ikke opprettet sånne embedkode[-lenker slik som er på videoer i Vortex].
Men man kan hacke seg til det. Men jeg har testet det og brukeropplevelsen er ikke god i Inspera, så vi generelt anbefaler ikke å embedde lydfiler i Inspera, og det er heller ikke mulig å koble tekstfilen.
til lydfilen i Vortex, som sagt. Så teksten må vises som Seksjonsdokument eller som PDF.
Det er noen ressurser [i foilene]. UU-tilsynet, igjen, har noen gode nettsider og den første her [i foilen] 'spørsmål og svar om video',
det har et par spørsmål som handler spesifikt om forelesningssituasjonen, så det kan være verdt å se på etterpå.
Hvis man har noen spørsmål: Hva er kravene her? Hva er anbefalt for teksting av videoer?
Så får man kanskje et svar der. Og så er det [en lenke i foilen] Autotekst.uio.no, tjenesten Hans skal snakke om straks.
D har vi presentasjonen fra Hans om krav til teksting av videoer og lydspor og demo av Autotekst og Subtitle Horse. Jeg skal bare se om han er her. Er du her?
Er du her, Hans?
Nei. Ok, jeg vet ikke hva som har skjedd, men han er dessverre ikke her i dag og kan ikke presentere Autotekst og Subtitle Horse.
Så da tenker jeg at vi heller avslutter opptaket og åpner for spørsmål, så avslutter vi kanskje litt tidligere enn vi hadde tenkt.
OK.