PROTOKOLL FRA UNIVERSTETETS STUDIEKOMITE MØTE 6-06	
	
TORSDAG 21. SEPTEMBER 2006 KL 12.15 – 15.00

Til stede fra komiteen: 
Viserektor Inga Bostad, Fung. studiedekan Hallgeir Elstad, TF, Studiedekan Finn Arnesen, Jus, Studiedekan Per A. Brodal, Med., Studiedekan Tor Egil Førland, HF, Studiedekan Annik Myhre, MN, Studiedekan Morten Rykke, Odont., Dekan Asbjørn Rødseth, SV, Underdirektør Signe Elisabeth Kvale, UV, 1. amanuensis Arne Skodvin, FUP, Senterleder Bente Herstad, SUM, Thomas André Syvertsen, Studentparlamentet, Marie Lund Alveberg, Studentparlamentet, Anders Kråkenes, Studentparlamentet
Sekretariat: 
Seksjonssjef Torbjørn Grønner, Seksjon for studieadministrative tjenester, Rådgiver Anne Bergfall, Seksjon for studieadministrative tjenester, Rådgiver Torill Marlene Sandberg, Seksjon for studieadministrative tjenester, Seniorkonsulent Finn Ragnar Berger, Seksjon for studieadministrative tjenester.

Forfall:
Studiedekan Doris Jorde, UV, Professor Kirsten Hofgaard Lycke, FUP

            Godkjenning av dagsorden. Protokoll fra forrige møte, se 
            http://www.admin.uio.no/sta/studiekom/ 
Dagsorden ble godkjent.

Orienteringssaker:
O.6-06 A	Orientering vedr. intern revisjonsrapport om kvalitetssystemet ved UiO og fakultetenes forberedelsesplaner til NOKUT-besøket

Enhet for intern revisjon har gjennomført en revisjon av kvalitetssystemet for utdanningsvirksomheten ved UiO i august 2006.  Rapport forelå i september.  Rapporten konkluderer med at kvalitetssystemet ikke er ferdig implementert ved de enhetene som er undersøkt (SV og UV).  Systemet i sin nåværende form kan dermed ikke anses som tilfredsstillende og velfungerende.

Komiteen var av den oppfatning at revisjonsrapporten er en god rapport, med en nyttig og grei gjennomgang, og den avsluttende sammenstillingen ble fremhevet som lett tilgjengelig.  Rapporten vil sammen med de planer for arbeidet opp mot NOKUT-evalueringen som alle nå har levert, danne grunnlag for det videre arbeidet med kvalitetssystemet.
 
En viktig problemstilling i det videre arbeidet blir hvordan man dokumenterer oppfølgingen fram mot NOKUT-evalueringen.  Det blir ansett som viktig at oppfølgingen i det alt vesentlige skjer i fagmiljøene, og at de vitenskapelige trekkes mer aktivt med i arbeidet.

For å motvirke evalueringstrøtthet er det viktig at resultatene synliggjøres både for studenter og ansatte.  Gjentatte evalueringer må føre til noe.  En måte å gjøre dette på er å publisere funnene på en passende web-side, og følge dem opp.

O.6-06 B	Orientering vedr. referat fra møte i LMU 31. august 2006

Det var gode tilbakemeldinger i forbindelse med opptaket og fadderordningen.

En endring i mandatet under "Rutiner for innmelding og behandling av saker", punkt 1, fra "studentrepresentant" til "student" var viktig for å understreke at saker kunne meldes inn ikke bare av studentrepresentantene, men også av alle andre studenter.

Diskusjonssaker:
D.6-06 A	Kvalitetssikring av sensur: Bruk av karakterskalaen

Notatet
Det ble innledningsvis kommentert at referat fra dekanmøte 30. august 2006, punkt 3, i notatet var en upresis gjengivelse og punktet har heller ikke relevans i denne sammenheng.

Eksamensdata fra LIST
Det ble videre understreket at det er flere utfordringer i forhold til å tolke de fremlagte data med karakterfordelingsstatistikk fra LIST særlig når det gjelder avklaring mellom masterstudier og profesjonsstudier.

Gjennomgang av funnene i LIST viser at det er en markant forskjell på karakterfordelingen på bachelornivå og masternivå.  Mens karakterfordelingen på bachelornivå i det alt vesentlige følger en klar normalfordeling for de fleste studier, er det en klar venstreforskyvning når man kommer over på masternivå.  

Diskusjonen
Det ble påpekt at det er et stort problem at vår nasjonale karakterskala er knyttet opp mot ECTS, men at vår karakterskala avviker fra ECTS-skalaen siden vår skala ikke er direkte knyttet opp til kvantitative mål.  Det har også hersket usikkerhet angående tolkningen av retningslinjer for bruk av det nasjonale karaktersystemet gitt av departementet. 

Diskusjonen i komiteen hadde særlig fokus på "skjevfordelingen" på karakterene på masternivå slik det fremkommer av materialet fra LIST.  Den antas å ha sammenheng med at karakteren C oppfattes som en ganske dårlig karakter på en mastergradsoppgave, og at de fleste sensorer også finner det problematisk å gi en dårligere karakter enn C på masternivå generelt.  Utviklingen er bekymringsfull fordi verdien av en A eller B over tid vil kunne utvannes, og at universitetet vil kunne miste kredibilitet hvis det går inflasjon i bruken av de beste karakterene. 

Komiteen så det også som problematisk at de generelle kvalitative beskrivelsene for de enkelte karaktertrinn i bokstavkarakterskalaen ikke er godt nok tilpasset masternivå hvor det har vært en seleksjon av studentene på forhånd.  Det var enighet om at de kvalitative beskrivelsene av karakterene D og E er utformet slik at de ikke passer på masternivå.  (E = tilstrekkelig = Prestasjonen tilfredstiller minimumskravene, men heller ikke mer.  Kandidaten viser liten vurderingsevne og selvstendighet.)  

Videre er det et klart sprik mellom den faktiske situasjonen og målet fra departementet om at C skal være gjennomsnittskarakter.  En slik situasjon vil man vanskelig kunne leve med over tid.  Mulige løsninger for å motvirke "skjevfordeling" på master kan være å knytte karaktergivningen opp mot kunnskapsmålene, og å knytte strengere tidskrav til leveringsfrister for oppgaver.

Dersom man ikke får til en bedre karakterfordeling på master kan en mulig konsekvens være å måtte gå over til Bestått/Ikke bestått.  Dersom en slik overgang skjer uten noen form for nasjonal koordinering vil dette kunne få uheldige konsekvenser i forhold til konkurransen mellom kandidatene fra de forskjellige institusjonene.  En annen konsekvens vil kunne være at det blir en større etterspørsel etter individuelle anbefalinger.

På plussiden må det trekkes fram at overgangen til ny karakterskala har bidratt til at karaktergivningen på store fakulteter som HF, SV og Mat.Nat. nå er mer i samsvar enn tidligere.

Oppfølging
1) Universitetet må, i samarbeid med de øvrige institusjoner gjennom UHR, arbeide for å få en avklaring på nasjonalt nivå i forhold til problemstillingen rundt bruken av karakterskalaen på masternivå.  

2) Universitetsdirektøren vil opprette en egen arbeidsgruppe med representanter fra fakultetene som vil få i oppgave å utrede muligheter for hvordan man kan informere om den faktiske bruk av karakterskalaen innenfor det enkelte fagområde.

3) Fakultetene etterlyser et tydelig signal fra universitetsledelsen med hensyn til hvordan karakterskalaen skal benyttes.

		

Eventuelt
.

Inga Bostad/sign.
leder

			Monica Bakken/sign.
		                               studiedirektør