Exfac03-MVIT: Kommunikasjon og mediering
7. Modernitet, demokrati, offentlighet

12.nov 2008
Hans Fredrik Dahl
Relevante teorier:
Overgripende teori: Mediene og demokratiet 

Delteorier om medier og 
-	offentlighet og opinion (Habermas, Waldahl)
-	demokrati og ytringsfrihet (Skogerbø) 
-	mediepolitikk (Thompson, Syvertsen)
Grunnloven, Forslag til ny § 1
   “Værdigrundlaget forbliver vor kristne og humanistiske Arv. Denne Grundlov skal sikre Demokrati, Retsstat og Menneske-rettighederne”. 
Grunnlovens § 100
•	 Ytringsfrihed bør finde Sted.
•	       Ingen kan holdes retslig ansvarlig for at have meddelt eller modtaget Oplysninger, Ideer eller Budskab, medmindre det lader sig forsvare holdt op imod Ytringsfrihedens Begrundelse i Sandhedssøgen, Demokrati og Individets frie Meningsdannelse. Det retslige Ansvar bør være foreskrevet i Lov.
•	       Frimodige Ytringer om Statsstyrelsen og hvilkensomhelst anden Gjenstand ere Enhver tilladte. Der kan kun sættes slige klarlig definerede Grændser for denne Ret, hvor særlig tungtveiende Hensyn gjøre det forsvarligt holdt op imod Ytringsfrihedens Begrundelser.
•	       Forhaandscensur og andre forebyggende Forholdsregler kunne ikke benyttes, medmindre det er nødvendigt for at beskytte Børn og Unge imod skadelig Paavirkning fra levende Billeder. Brevcensur kan ei sættes i Værk uden i Anstalter.
•	       Enhver har Ret til Indsyn i Statens og Kommunernes Akter og til at følge Forhandlingerne i Retsmøder og folkevalgte Organer. Det kan i Lov fastsættes Begrænsninger i denne Ret ud fra Hensyn til Personvern og af andre tungtveiende Grunde.
•	       Det paaligger Statens Myndigheder at lægge Forholdene til Rette for en aaben og oplyst offentlig Samtale
Sammenheng demokrati-ytringsfrihet
Ytringsfrihet fyller altså flere funksjoner: 
-  sannhetssøken
-	personlig rett til meningsfrihet
-	demokrati, flertallsstyre

Ytringsfrihet er dermed både en personlig frihet og en institusjonalisert ordning - den siste nedlagt i mediene
”Demokratiets krav til mediene” (Waldahl):

   Mediene skal 
   • overvåke samfunnets makthavere,
	• gi borgerne relevant informasjon,
	• fungere som en offentlig møteplass
Pressens samfunnsrolle i flg. Vær varsom-plakaten
1.1. Ytringsfrihet, informasjonsfrihet og trykkefrihet er grunnelementer i et demokrati. En fri, uavhengig presse er blant de viktigste institusjoner i demokratiske samfunn.
1.2. Pressen ivaretar viktige oppgaver som informasjon, debatt og samfunnskritikk. Pressen har et spesielt ansvar for at ulike syn kommer til uttrykk.
1.3. Pressen skal verne om ytringsfriheten, trykkefriheten og offentlighetsprinsippet....
Pressens samfunnsrolle, forts.

1.4. Det er pressens rett å informere om det som skjer i samfunnet og avdekke kritikkverdige forhold. Det er pressens plikt å sette et kritisk søkelys på hvordan mediene selv fyller sin samfunnsrolle.
1.5. Det er pressens oppgave å beskytte enkeltmennesker og grupper mot overgrep eller forsømmelser fra offentlige myndigheter og institusjoner, private foretak eller andre.

Redaktørplakaten
•	En redaktør skal alltid ha frie mediers ideelle mål for øye. Redaktøren skal ivareta ytringsfriheten og etter beste evne arbeide for det som etter hans/hennes mening tjener samfunnet.
•	Gjennom sitt medium skal redaktøren fremme en saklig og fri informasjons- og opinionsformidling. Redaktøren skal etterstrebe en journalistikk som gjør det klart for mottakeren hva som er reportasje og formidling av informasjoner og fakta, og hva som er mediets egne meninger og vurderinger.
NRK-plakaten
1.  NRK skal understøtte og styrke demokratiet 
a. NRK ... skal oppfylle demokratiske, sosiale og kulturelle behov i samfunnet. 
b. NRK skal bidra til å fremme den offentlige samtalen og medvirke til at hele befolkningen får tilstrekkelig informasjon til å kunne være aktivt med i demokratiske prosesser.
NRK-plakaten forts
c. NRK har som oppgave å avdekke kritikkverdige forhold og bidra til å beskytte enkeltmennesker og grupper mot overgrep eller forsømmelser... 
d. NRK skal være redaksjonelt uavhengig.NRK skal verne om sin integritet og troverdighet .... Saklighet, analytisk tilnærming og  nøytralitet skal etterstrebes, jf. bl.a. prinsippene i Redaktørplakaten, Vær Varsom-plakaten og Tekstreklameplakaten.

Medienes demokratifunksjon (”samfunnsansvar”)oppsummert
•	1) informasjon
•	2) opinionsdannelse
•	3) overvåkning/ myndighetskritikk

Middel: redaksjonell uavhengighet (”den fjerde statsmakt”)
Ekskurs: Medier og valgdeltakelse 1915-2005
Ulike teorier om demokratiet
• Beslutningsdemokrati (klassisk teori) 

• Deltakerdemokrati (”Democracy as a way of life”, Dewey)

• Deliberativt demokrati / diskursdemokrati (Habermas)
Medienes rolle
I beslutningsdemokratiet: gi relevant informasjon
I deltakerdemokratiet: fungere som offentlig møteplass
I diskursdemokratiet: begge deler
Oppfyller mediene disse roller?
  Grunnloven § 100:

   ”Det paaligger Statens Myndigheder at lægge Forholdene til Rette for en aaben og oplyst offentlig Samtale”

	Dette gir hjemmel for en statlig mediepolitikk
Thompson, kap. 8
	”Med medieorganisasjonenes forvandling til storstilte kommersielle organisasjoner, er ytringsfriheten truet - ikke fra staten, men fra medienes uhindrede vekst qua forretningskonserner .. Som andre industrielle virksomheter er medieindustrien først og fremst drevet av rentabilitetens og kapitalakkumulasjonens logikk, som ikke nødvendigvis frembringer mangfold ... ”
Statlig mediepolitikk i Norge. Mål:
-	å sikre ytringsfridomen som den grunnleggjande føresetnaden for eit levande demokrati
-	å sikre sakleg og allsidig informasjon til alle som bur i landet
-	å styrkje norsk språk og kulturell identitet
                          St meld nr 32 1992-983, Media i tida
Statlig mediepolitikk i Norge: Middel
For å oppnå desse måla trengst
-	eit differensiert mediebilete - ideoligisk og geografisk
-	eit variert mediebilete - med eit mangfold av kanalar og utgivingar
-	eit høgt kvalitetsnivå; god etisk standard
-	eit medietilbod som ivaretek informasjonsbehovet til alle grupper

                                               St meld nr 32 1992-983, Media i tida
Mediepolitikkens 4 reguleringsregimer
•	Kulturpolitisk regulering - kulturelle hensyn
•	Næringspolitisk regulering - vekst/verdiskaping 
•	Forbrukerregulering - beskyttelse av utsatte f-grupper; økt hensyn til brukere
•	Konkurranseregulering - sikre optimal konkurranse mellom medieaktører 
Kulturpolitisk regulering
•	Sikre kvalitet. Eks: moms på ukeblad; lystskattprinsippet
•	Sikre norsk kultur og språk. Eks: Kvoteregler tv og film; innkjøpsordning norsk litteratur
•	Sikre etnisk mangfold Eks: Mangfoldsåret

Næringspolitisk regulering
•	Hindre nedleggelser/konkurser. Eks : Pressestøtten
•	Sikre grafisk industri  Eks momsfritak
Forbrukerregulering
•	Kringkastingsloven § 4-3, sikring av forbrukere mot operatører
•	Markedsloven, forbud mot kjønndiskriminerende/usaklig reklame
•	Forbud mot reklame for skadelige produkter alkohol, tobakk m fl
•	Forbud mot politisk TV-reklame (?)
Konkurranseregulering
   Regulering eierskap. Eks lov om eierskap i medier 1997
	§ 1. Lovens formål. Lovens formål er å fremme ytringsfriheten, de reelle ytringsmuligheter og et allsidig medietilbud.
	§ 10.Nasjonale eierskapsbegrensninger
   (inntreffer ved kontroll av andel på 1/3 eller mer av samlet opplag dagspressen,av samlet seertall TV, av samlet lyttertall radio)
Endringstendenser (i flg Syvertsen)
•	Kulturpolitiske reguleringer svekkes
•	Konsensus svekkes, kontrollen tiltar 
•	Mindre politikk, mer tilsyn
•	Mer makt til internasjonale organer