Språk, tenkning, samtale/ Skrift, bilde og lyd i samfunnet
Exfac03 mvit
Tore Slaatta
Høsten 2008
pensum
•	Ytreberg, spesielt kapittel 2 og 5
•	fra kompendium:
•	Friedrich Kittler
•	Gunnar Liestøl
•	Walter Ong
medieteori/mediesentrert teori
•	nærlesninger av teknologiene
•	teknologi i vid forstand
•	maskin/apparat/automatisering
•	materiale/teknologiske detaljer/muligheter
•	maskinens relasjon til det menneskelige, kroppen, hjernen, det sensoriske
•	sammenheng mellom historie, utvikling, modernitet, kulturutvikling, kultur
Sentrale teoretikere, blant mange....
•	Walter Benjamin
•	Harold A. Innis
•	Marshall McLuhan
•	Walter Ong
•	Umberto Eco
•	Friedrich Kittler
•	Joushua Meyrowitz
•	Jean Baudrillard
•	Neil Postman
mediene eller medieteknologiene: skrift, bilde og lyd
•	uttrykk for forskjellige kulturer: visuell kultur, audiovisuell kultur, muntlig kultur, skriftkultur
•	sanse-kategorienes teknologier og institusjoner er forskjellige:
•	bilde: maleri, fotografi, film, fjernsyn, video, digitale skjermbilder
•	Kan vi si at èn er dominerende? Skifter dette, opp gjennom historien?
teori? refleksjon? visjon?
•	en refleksjon som blir mulig først med elektrisiteten: da blir litteraturen for første gang utfordret (Kittler, Ong)
•	Walter J. Ong: en ny muntlighet oppstår i elektroniske medier, og et nytt samspill blir mulig mellom skrift og tale
•	Friedrich Kittler: medienes evne til lagring og forhold til tid er det vesentlige, og med ny digital teknologi vil gamle skiller oppheves
Walter J. Ong
•	antropologisk tilnærming til lingvistikk/språkforskning
•	muntlige kulturer vs. kirografiske
•	alfabetiske vs ikke-alfabetiske kulturer
•	det skriftlige og det tenkbare eller tenkemåten
•	spesielt minnesteknikkers avleiring i tekster
•	f.eks: diskusjonen om Homer og Odysseen
skrift som teknologi
•	skiller kropp og tanke, relateres til død/ting
•	disiplinerer språket, reduserer behovet for å minnes, og for at klang og lydbilde skal virke, reduserer muntlig mangfold
•	mangfold/kompleksitet oppstår andre steder; f.eks. forfatterens posisjon i forhold til teksten, henvendelsesformen, sjangerkonvensjoner
•	Det muntlige fremdeles synlig i skriften
•	den sekundære muntligheten oppstår i de elektroniske mediene og er av en annen art
Skrift-teknologi
hånd/øye/(munn) utenat/innenat,
innatlesning/opplesning (tale)
alfabet, bokstav-tegn, tekst (ulike typer tekst)
penn, papir, bok (boken som medium)
tastatur, skjerm, database, 
pult, stol, lampe, bokhylle, bibliotek, arkiv
litteratur, kanon, pensum
forlagsbransje, forfatterkåringer,
skole, utdanning, akademi
Gunnar Liestøl
•	konflikt og integrasjon i hypermedia: hvem vinner? skriften vs bildet?
•	hypermedier; tekst som overgripende begrep, 
•	teknologiens utvikling, skjermen, tastaturet, grensesnittet
•	dokumentstruktur: nivåer, multi-strukturer, multi-linearitet	
Friedrich Kittler
•	Turings maskin: den som gjør alle tegn til 0-1 relasjoner. Den endelige kode
•	optiske fibre muliggjør full kommunikasjon av alle typer medier i sann tid. Tidstapet er endelig opphevet
•	Alle tidligere medieteknologier har problematiske relasjoner til tid; de produserer historisk glemsel, død, usynlighet
•	den nye teknologien opphever skillet mellom menneske og maskin, gjør kultur og kropp til ett, informasjonsutveksling som det grunnleggende liv.
Kittler
•	leser teknologiens utvikling gjennom dens skjulte arkiver, dens hoved- og bipersoners refleksjoner og sidehistorier
•	teknologien som mer grunnleggende enn teorier, f.eks slik at Freud avspeiler eller etterligner grammofonen, mens Lacans teori er modellert over skrivemaskinen...
•	teknologi er tenkning, er historien, er måten vi tenker og opplever tid på
svimlende lesning
•	hyperbolsk (overdrivende, omtrentelig men likevel treffende, spekulativ)
•	litterær, ikke akademisk?
•	med på å skape teknologimyter?
•	er ikke forskning og vitenskapelig arbeid noe mer konkret?
relaterte spørsmål
•	hva skjer med lesere, brukere, institusjoner?
•	hva skjer med mediet, produksjon, kreativitet, kunst?
•	alle disse spørsmålene er på en måte tatt inn i spørsmålet om hva skjer mellom mediene, og mellom mediene og samfunnet
•	Altså en form for kreativ refleksjon om samfunnsutvikling, som kan inspirere til mer konkret forskning
pause?
•	http://www.youtube.com/watch?v=lyZlE7CylX8
•	http://www.youtube.com/watch?v=G3kFngoVO4s

semiologi/semiotikk
•	hvilken forbindelse er det mellom et tegn og vår oppfattelse og forståelse av tegnets betydning og mening?
•	tegnets ”bestandeler”
•	før 1900: Ferdinand Saussure, Charles. S. Peirce
•	1960-70 Roland Barthes, Umberto Eco
Ferdinand Saussure
•	opprinnelig sveitisk språkforsker, sanskrit, komparativ språkanalyse
•	det talte ordet vs tegnet (skrift-tegnet)
•	parole vs langue
•	grammatikkens orden
•	ordenes verden: referensialitet: mening: semantikk
•	setningenes verden: sammensetning; syntaks
•	språket i faktisk bruk: pragmatikk
•	semiologi som komparative studier av hvordan språk og mening henger sammen
sentrale begreper hos Saussure
•	tegnet består av to bestand-deler
•	Siginfier: det som betegner
•	Signified: det som blir betegnet
•	Forbindelsen mellom de to er grunnleggende vilkårlig; arbitrær
•	Forbindelsene etableres kulturelt som en konvensjon eller mao: som en kode man i praksis er fortolige og enige om
Charles S. Peirce
•	filosof, grunnlegger av ”den amerikanske pragmatismen” (videreført av spesielt William James)
•	mer detaljert tegnlære
•	uliker tegn: ikoner, indekser, betegnelser
•	står i ulikt forhold til det det betegner eller refererer til.
•	sign, referent, object
semiologi
•	strukturell språkforskning
•	”gjenoppdagelse” av Saussures tekster (egentlig forelesninger fra 1906)
•	utviklet av spesielt Roland Barthes rundt 1965
•	denotasjon
•	konotasjon
•	myte
Semiotikk
•	En videreføring, men også en klarere omgåelse av den strukturelle lingvistikken (post-strukturell)
•	Umberto Eco; meningen med en tekst kan ikke endelig bestemmes, alle tekster er i prinsippet ”åpne”
•	intertekstualitet som grunnleggende erfaring og egenskap i tekster
•	likevel: åpne vs lukkede tekster et viktig skille