Medie-vitenskap
Exfac03 mvit
Tore Slaatta
ulike former for vitenskap
•	naturvitenskap
•	fysikk, kjemi, medisin,
•	biologi,
•	anvendte vitenskaper; som har en åpenbar nytte og praktisk side: innovasjon, produksjon, liv/død
•	matematikk
•	algebra, geometri, integral, fraktal,sannsynlighetsregning, osv..
•	abstrahert måte å fremstille relasjoner mellom ulike fenomenter og krefter i verden

Naturvitenskap/matematikk
•	Kunnskap øker, vitenskap går fremover
•	Teoretisk grunnlag har lang levetid:
•	Fra Newton til Einstein
•	teorier bygger på hverandre innenfor paradigmer (avledete,kontingente)
•	nye fenomener oppdages med ny teknologi som gjør det mulig å teste teorier
•	Klassisk modell: fra observasjon til hypotese om lovmessighet, til testing og forklaring
Samfunnsvitenskapenes formål
•	å forstå historien, hva skjedde, hvordan, når, hvorfor
•	epoker, tidsaldere, perioder
•	de avgjørende hendelsene
•	nødvendige betingelser tilstede
•	årsaker, tilskyndelser,
•	å kunne predikere, vite hva man gjør
•	forventning om at årsak/virkning gjentas
•	skape det gode samfunn
•	skile mellom rett og galt (konsekvens-etikk)
men også...
•	øke vår evne til å forstå, sanse, fortolke, sette ord på ting, se meninger i, reflektere over (filosofi, estetikk)
•	kommunisere/samhandle: språk, lingvistikk, litteratur, kunst, medier, kultur, kulturhistorie, antropologi, sosiologi, osv.
•	etikk: finnes det regler/normer som må eller bør følges (religion, filosofi)
Medievitenskap
•	disiplin: et fag det undervises på universitetet
•	hoveddisipliner: jus, sosiologi, statsvitenskap, historie, språk, filosofi, psykologi
•	avledete disipliner: ”bindestreksfag”
•	forskningsområde: forskning som omhandler medier i ulike former
•	et forskningsfelt: en forskningsaktivitet som blir profesjonalisert, institusjonalisert, osv
•	en vitenskap: når er en samfunnsvitenskap en vitenskap? Kan den overhodet være det?
medievitenskap qua vitenskap
•	et felt som stabiliserer seg ved å utvikle bl.a. teoretiske grunnlag (paradigmer)
•	anerkjente og stabile
•	problemstillinger
•	avledete teorier og hypoteser som kan testes
•	metoder, testeredskaper
•	institusjoner for vitenskapelig diskusjon:
•	akademier, institutter, fagmiljøer, laboratorier, sentere
•	tidsskrifter, konferanser, priser, forskningsråd, finansieringsinstitusjoner, osv..
Noen begreper og sentrale spørsmål:
•	Hvilke kriterier skal vi stille til en ”vitenskapelig forklaring”?
•	en ”relasjon” må kunne påvises; f.eks. samtidighet, samlokalisering, sammenheng
•	men også noe mer? (teoritradisjoner)
•	intensjonale forklaringer (metodologisk individualisme)
•	symbolsk interaksjonisme, kulturalisme, fortolkende sosiologi, institusjonelle forklaringer
•	funksjonelle forklaringer; fenomener ”virker” sammen
•	strukturelle forklaringer: ”faller” systematisk sammen
Fortolkning, forståelse
•	kan man utvikle gode forståelser på metodisk vis, kan metoden være vitenskapelig
•	men kan selv metodekravet være ”for mye forlangt”?
•	forklaringer er i hvert fall ikke det eneste mål for samfunnsvitenskapenes og humanioras vitenskapelighet
•	vitenskapen kan alltid selv kritiseres for å være begrenset av sitt eget språk, sine teorier og paradigmer.
kritiske lesemåter
•	valg av forskningsobjekt
•	hvilke spørsmål stilles til ”objektet”
•	teorivalg/teoritradisjon
•	problemstillingens begreper og utforming
•	forventningene til resultatet: hypotesene
•	hvilket metodologi/forskningsdesign velges
•	hva fokuseres, hva blir primær empiri
•	hva sier dette om kommunikasjonsmodellen: avsender, budskap, mottaker
•	...om tekst vs kontekst: intra/ekstra tekst
metodevalg/analyseredskaper
•	hva er ”empirien”
•	valg av metode/design
•	kvantitativ
•	kvalitativ
•	kombinasjoner
•	analyseredskaper
•	hvordan finner vi ”det som skal studeres”, det avgjørende elementet?
•	begreper,begrepsdefinisjoner
•	 operasjonalisering: hvordan gjenfinnes begrepet i empirien (hvilken referanse har det i praksis)
analyse/fortolkning
•	fra ”observasjon” eller funn til påstand om forklaring, forståelse, gavnbarhet, relevans osv.
•	hvordan var problemstillingen i utgangspunktet?
•	kunne forskningen vår faktisk gi oss svar? (validitet)
•	forsket vi godt og nøye nok? (reliabilitet)
•	og kan vi generalisere ut over vår egen empiri? (generaliserbarhet)
Ulike typer medievitenskapelig forskning
•	makro: politisk økonomi/ kulturstudier/ institusjonelle studier/tekstteoretiske studier
•	meso: produksjonsanalyser, f.eks:
•	nyhetsanalyser, ”news room” analyser
•	kilde/journalist, etnografier
•	rammer, nyhetskriterier, profesjonsnormer/verdier
•	mikro: innholdsanalyser
•	meso: sjangeranalyser, diskursanalyser, osv.
•	mikro: publikum- og brukeranalyser
•	meso: resepsjonsstudier
den vitenskapelige tekst
•	fremleggelsen av resultater, nye fortolkninger og nylesninger
•	metodeproblematikk, kritikk
•	oversiktsartikkelen
•	state of the art, review article 
•	teoriutvikling, begrepsutvikling
•	forankring mellom forskningsobjekter, metoder og teoretiske perspektiver
Curran/Park: Beyond Globalization Theory
•	forteller en faghistorisk linje: four theories of the press, moderniseringsteori/utviklingsteori, imperialismeteori, globaliseringsteori
•	den vestlige sneversynthet
•	generaliseringsfeil
•	begrepsinnsnevringer
•	logosentrisk tenkemåter
•	mangfoldet er større og ikke geografisk forankret
•	kombinasjon av regimetype og reguleringsgrad
•	lokalt produserte tekster i en redigert antologi
Slaatta: Europeanisation and the news media
•	hevder at to ulike forskningsprosjekter ofte sammenblandes, med uheldige konsekvenser: 
•	et normativt prosjekt (offentlighet, god/dårlig)
•	et kritisk prosjekt (kobling mellom medier og sosial endring: europeisering = europeisk integrasjon
•	diskuterer metodiske problemstillinger i de to tilnærmingene
•	validitet/fortolkning, hvilke slutninger kan trekkes?
•	generaliserbarhet av funn
•	teorienes forutsetinger: behov for kulturalistiske perspektiver, medienes sosiokulturelle forankring
Tekstteoretiske utfordringer
•	Liv Hausken: fortellerteori: kan det brukes til alle typer tekster?
•	nei, ikke uten revisjon, fordi man risikerer ”medieblindhet” og ”tekstblindhet” (metodologi/teoretisk utgangspunkt)
•	Chatman er brukbar, men kommer til kort f.eks i forhold til spill-analyser
•	Andre teoritradisjoner kan gi andre innfallsvinkler? (Ricoeur; kompetanser, kulturell forankring)
•	spørsmål: blir dette en måte å gå fra tekstanalyse til resepsjonsforskning?
Fetveit: ”Metode” som ”trojansk hest”
•	fagkritikk; står den humanistiske tradisjonens overlevelse på spill i medievitenskapene?
•	metodebegrepet som problem
•	metodeundervisning i en tverrfaglig disiplin
•	metodeforståelsen; er det en grunnleggende forskjell?
•	finnes det metodeforståelser som gir muligheter for dialog og samarbeid?
•	gjensidig respekt eller krav om underkastelse?
•	Vil Troja overleve?
Neste forelesning
•	5. november: auditorium 2, Sophus Bugge
•	Kvalifiseringsoppgaven:
•	er utdelt... se nettsidene, beskjed 3.9
•	frist for innlevering ved IMK: 1. november kl 1200
•	bare ”bestått” gir eksamensrett
•	formalia må være i orden
•	finne, gjengi og kommentere relevant litteratur, teorier, begreper, påstander
•	trekke linjer, forbindelser mellom argumenter, og mellom argumenter og ”empiri” som du selv trekker inn