Mevit 3110
populærkultur
Forelesning 4.3.2008
Marxistiske perspektiver på populærkultur
En forhistorie; Matthew Arnold (1822-1888) 
•	Culture and Anarchy, 1869
–	kultur som dannelse, sivilisasjonsutvikling
–	1800-tallet: industrialisering,urbanisering
–	den franske revolusjonen, 1830, 1848
–	friheten som ”problem”, klassemotsetninger
–	nasjonenes tid, enhet vs splittelse
•	Norske paraleller: Wergeland/Welhaven
dannelsesperspektivet 
•	lever videre som ”repressed common sense”?
•	F.R. Leavis; eliten alene kan forstå og verdsette den kunsten som har kunsten selv som mål (mass civ. and min. cult, 1933)
•	mangfoldets tyranni; bare noen få kan skape orden i massekulturens kaos, vanskelig å hevde den gode smakens verdi (T. S. Eliot s16)
demokrati- og maktaspektet
•	kulturteori som et ideologisk våpen i opprettholdelsen av 
–	kulturens kvalitet, kontinuitet
–	dannelsesinstitusjonenes autoritet
–	nasjonens enhet og historiske bevissthet
•	kulturteori som styringsideologi
–	en elite må ta ansvar
–	folket må ledes til fornuft og ånd
Marxistiske perspektiver
•	Karl Marx (1818-1883) og Friedrich Engels (1820-1895)
•	Antonio Gramsci (1891-1937)
•	Frankfurtherskolen; Theodor W. Adorno (1903-1969), Walter Benjamin (1892-1940) 
•	Richard Hoggart (1918-), Raymond Williams (1921-1988), og E. P. Thompson (1924-1993)
•	Louis Althusser (1918-1990)
Karl Marx (1818-1883):
Den tyske ideologi (1845)
•	Forholdet og motsetningene mellom den ”samfunnsmessige tilstand og bevisstheten”
•	Arbeidsdeling, produksjonskrefter, produksjonsforhold
•	Fremmedgjøring, demokratiets politiske kultur som skinnenighet
•	Virkeligheten, de materielle forhold må forandres for at bevisstheten og tankene kan forandres
Marxismens utfordringer
•	Kulturproduksjon og teoriproduksjon som meningsløs virksomhet?
•	Gjennomføringen av de historiefilosofiske forskningsimperativene: skrive den egentlige historien.
•	Hva med historiens gang... Revolusjoner, kriger, kriser...
Hva med kultur og ideologi-forståelsen?
•	Kan bevisstheten likevel utvikles, forandres?
•	Hva med massekulturen?
•	Hva med kunsten?
•	Finnes det en positivt virkende proletariatets historie,hvedagsliv og kultur?
•	Eller er det fortsatt ideologi; de herskendes tanker som hersker
Antonio Gramsci (1891-1937)
•	Italiensk forfatter, journalist, kritiker, politiker og teoretiker
•	Grunnlegger av Italias kommunistparti og flere aviser
•	En stor del av forfatterskapet skrevet i fengsel
•	Teori og praksis nært knyttet sammen
Gramsci’s hegemoni-begrep
•	Løser opp og historiserer Marxs teori
•	Betydningen av arbeiderorganisering og det sivile samfunn trekkes inn
•	De intellektuelle har en rolle å spille
•	Kulturen og ideologiene konkurrerer om dominans, og dominansen er aldri fullstendig
Gramsci’s nye åpninger
•	Statens dominans er ikke total, avhenger av det sivile samfunnets innordning og bidrag til konsensus
•	Konsensus forutsetter ”forhandlinger”, høyt/lavt, dominert/dominant, hybride subkulturer m.m
•	verdifull og kritisk kulturproduksjon og intellektuelt arbeid kan fortsatt utvikles innenfor en relativ autonomi
Theodor W. Adorno (1903-1969); den negative siden...
•	Kulturelt forfall betyr ikke anarki, men opprettholdelse av maktforhold
•	Kulturindustrien et pessimistisk bilde av USA som et samfunn hvor revolusjon ikke kan finne sted.
•	Et sted hvor man heller ikke trenger fascisme og nazisme for å leve i et totalitært samfunn (Herbert Marcuse)
Adorno og Frankfurterskolen
•	Thomas Krogh; Fra Frankfurt til Hollywood (1991)
•	Max Horkheimer, Institutt for sosialforskning. Tidsskrift for sosialforskning (utg. Paris-1939)
•	1930-1937 (forflytning til USA starter)
•	1939-1945 (Colombia University, NY)
Frankfurterskolen
•	Empirisk orientert frem til 1937
•	Tro på vitenskapens avklarende kraft
•	Vise arbeidsdelingens betydninger, forklare demokratiets sammenbrudd og nazismens maktovertakelse
Sentrale problemstillinger
•	Arven fra Hegel/Marx: Samfunnsmessig totalitet, bevissthetsformer, kriser, endring
•	Individets rolle i vitenskapen
•	Individets og vitenskapens rolle i politikken; teori og praksis
•	Er kritisk teori mulig?
Walter Benjamin (1892-1940)
•	Mer opptatt av kunsten og kulturelle uttrykksformer enn politikk og arbeidsdeling
•	Fascinasjon over fremveksten av kommersielle uttrykksformer, kommersiell kultur: fetisjerte objekter
•	Passageverket om Paris, upublisert
•	Kunstverket i reproduksjonsalderen (Gyldendal 1975)
Adornos kulturpessimistiske vending
•	Mindre tro på vitenskapen som mulig kritisk og politisk praksis
•	Kusten et bedre alternativ for å skape rom for refleksjon og motstand
•	Massekulturen, kulturindustrien som uttrykk for og forklaring av stabilitet totaliserende samfunnsformasjoner
•	Kulturen som kriseløser i kapitalismen
populærmusikken
•	Standardisering, refreng på 32 takter, en oktav, en note av gangen
•	Utskiftbare elementer fra skjemaer
•	Helheten uten relasjon til enkeltdelene
•	Produktet er allerede uttenkt, allerede konsumert
Seriøs musikk
•	Delene er meningsløse uten helheten
•	Helheten en kompleks sammensetning av deler
•	Risiko i sammensetning og fremføring: Går det galt med en detalj, kan alt tapes
•	Den menneskelige erfaring er trukket inn av kompositørens strategier
En teori om lytteren
•	Standardisering av reaksjoner
–	Underholdning (people want to have fun)
–	Distraksjon (forget work and misery)
–	Passivitet (accept life as it is)
•	Pseudo-individualisering
–	Lytteopplevelsens identifikasjoner
–	Branding, markedsføring av differenser der ingen ulikheter finnes
•	Sosial sement: Populærkultur som khatarsis
–	Rytmisk, disiplinert type
–	Emosjonell type
Kulturindustrien (1943-44)
•	Teknisk rasjonalitet i dag er herredømmets egen rasjonalitet
•	Opplysningens dialektikk: kulturen er nå mytologiserende og totaliserende
•	Biler, bomber og film holder det hele sammen
•	Motstand og mobilisering innenfor populærkulturen er umulig
E.P. Thompson (1924-1993)
•	Praktiserer historikerens rolle i tråd med en marxistisk samfunnsforståelse.
•	Skrive inn det manglende subjektet i historien: arbeiderklassens historie
•	Historien sett nedenfra. Hverdagsliv, arbeidsvilkår, livsvilkår
•	Class a social and cultural formation
•	Arbeiderklassens bidrag til ”the making of England” (1963).
I dette ligger...
•	En oppvurdering av arbeiderklassens egen aktivitet i produksjon og opprettholdelse av kultur (kulturen?)
•	Etablering av en tradisjon for sosial historieskriving, nedenfra og opp
•	...som kan øke selvbevissthet og refleksivitet omkring egenverdi hos den britiske arbeiderklassen
Richard Hoggart (1918- )
•	The uses of literacy (1957)
•	arbeiderklassens kultur, etnografiske tilbakeblikk til Leeds på 1930-tallet
•	kontrastert med nye studier av den mer kommersialiserte kulturen, basert på nyere studier i samme områder
•	Hva skiller Hoggarth fra Leavis?
Raymond Williams 
(1921-1988)
•	Tar tak i kulturbegrepet på en annen måte. Begrepene har en bruk som er preget av historien selv. 
•	Bevisst begrepsbruk kan forandre tenking, vår analytiske kraft til å forstå kulturen
•	Utvider og refortolker dermed forholdet mellom samfunn og kultur hos Marx
Williams som kulturteoretiker 
•	Finner ulike forståelser av kulturbegrepet, og mener de alle fanger inn viktige aspekter. Kultur som noe positivt, som utvikler og beriker seg, åpner muligheter, forståelser
•	Gir forrang til det folkelige, nedenfra og opp, men avviser ikke at det finnes en felles menneskelig erfaringshorisont, en kultur, som kan analyseres, forstås
•	Tekster, historisk situasjon, tidens gang
Williams kulturdefinisjoner
•	Sivilisasjon, dannelse, tenkningens og litteraturens universelle former, ideer (kunsterne, deres verk)
•	Verkene som verk, kunst, kunsthistorie, (tekstene som objekter for formal analyse)
•	Sosial kulturforståelse
–	Antropologisk tilnærming: a way of life
–	Verdier og normer kommer til uttrykk i verk
–	Analysenes formål å få frem disse gjennom analyser av tekster i bruk
Britiske kulturstudier 
(Centre for contemporary cultural studies, CCCS)
•	Gramsci som utgangspunkt for Stuart Hall’s kritikk av Althusser og marxistisk ideologikritikk (les Tony Bennett)
•	En ny interesse for de intellektuelles rolle; den organiske intellektuelle
•	Forholdet mellom intellektuelt arbeid og det sivile samfunn må gjennomtenkes og utnyttes i en historisk, situert kontekst.
Luois Althusser (1918-1990)
•	Fransk filosof, betydningsfulle arbeider om Marx og Hegel, Marxist, aktiv i PCF
•	Reading Capital 
•	On the young Marx
•	1968, studentopprøret, militant marxisme
•	Ideology and Ideological State Apparatuses (1971)
Althussers ideologibegrep
•	Ideologien også en praksis, nedfelt i hverdagsliv, erfart også i materialitet, omgivelser, rutiner osv..
•	Ideologien er institusjonalisert som et stats-apparat; barnhage, skole, arbeidsliv, kulturliv, fritidsliv, massemedier, pensjonistliv...
•	Interpellasjon som det som kobler individ til subjekt; subjekt som noe allerede plassert, strukturelt underordnet, disiplinert.
Etter denne  forelesninger
•	I leseboken: til s. 66 
•	I tekst-samlingen: til s. 92 (156)
•	Pluss Althusser (336-346)
•	Neste gang: 11. Mars
•	Strukturalisme, post-strukturalisme (ch.6 - vente med ch. 5)