Strukturalisme og  poststrukturalisme i studiet av populærkultur
Mevit 3110
11.03.08 Tore Slaatta
vitenskapshistorie
•	Strukturalisme som ”skole”:
–	Opprinnelser, kilder
–	Forbindelser, formidlingsledd
–	Virkningshistorie
•	Strukturalisme i forhold til andre skoler
•	Post-strukturalisme som kontinuitet og brudd
Originaltekstene
•	Barthes: Myth today
•	Foucault: Method
•	Wright, Machery og Weedon
•	Andre navn fra Storeys bok;
–	Saussure
–	Lévi-Strauss
–	Jacques Derrida
–	Edward Said
Strukturalisme som ”skole”
•	Hva er en struktur?
–	Mønster/ Spor
–	Noe som går igjen flere steder
–	En forbindelse?
•	Relasjon, system
•	Helhet og del, sammenheng
•	Motsetning, opposisjon
•	Balanse, likevekt, 
•	Logikk, matematikk, informatikk
Saussure: en lingvistisk teori
•	Språket som et system av tegn, (ord-)lyder
•	Langue vs Parole (phonologi) 
•	Grammatisk system vs ytring, utsagn
–	Semantisk system (substitusjon (vertikal))
–	Syntaktisk system (sekvens, serie (horisontal))
–	Pragmatisk system (sosial bruk, praksis)
•	Komparativ lingvistikk: lyder må være adskilte, spesifikt forskjellige for å fungere. Og ulike språk har ulike (strukturelle) muligheter til å uttrykke (og dermed forstå) virkeligheten.
Ferdinand Saussure 
(1857-1913)
•	Sanskrit og indoeuropeiske språk
•	1906 Cours de linguistique général (Geneve)
•	Publisert først i 1916
•	Sign = signifier + signified (tegnet = det som betegner + det som blir betegnet)
•	Det grunnleggende vilkårlige (arbitrare)
•	Lingvistisk vitenskap, lovmessigheter
Forbindelser, formidlingsledd
•	Lingvistikk; Pragueskolen (Roman Jakobson) Københavnskolen (Hjelmslev)
•	Claude Lévi-Strauss sammen med Roman Jakobson i New York 1939-48
•	Returnerer til Paris i 1948 og utvikler her ”strukturell antropologi” som egen samfunnsvitenskapelig teori og metode
Claude Lévi-Strauss (1908- )
•	Samfunnets grunnleggende elementer og strukturer (opposisjoner): slektskap og regler om reproduksjon (incesttabu)
•	Myten som tilsvarende grunnleggende, kulturell enhet i alle samfunn
•	En strukturell grammatikk av myter, mytemer
•	Vladimir Propp:  folke-eventyret og de grunnleggende ”plot” som en narrativ, strukturell teori om kombinasjoner og rekkefølger
Will Wright
•	The structure of myth & the struture of the western film (1975)
•	Plott, rollefigurer, enkelthendelse
•	De grunnleggende opposisjonene
–	Inside/outside, good/bad, strong/weak, wilderness/civilization
•	Kompleksitet, narrativitet,rekkefølger
•	Det klassiske urplott i western (Shane)
Case: ”Torpedo”
http://pub.tv2.no/TV2/tv2/article877212.ece
•	Gjenfinn de grunnleggende opposisjoner i serien
•	Narrativ struktur, kompleksitet, rekkefølge
•	Hva slags myter, ideer og meninger formidles?
Roland Barthes (1915 -1980)
•	Filolog, litteraturviter
•	Litteraturkritiker, intellektuell,  Tel Quel
•	Jevnlige analyser av samtidens populærkulturelle fenomener
•	1968, paris, studentopprøret
•	Litteraturens, skrivingens muligheter
”Myth Today” (1957)
•	Alt kan studeres som tegn, ting ”taler” til oss; utsagn, bilder, tekster, objekter
•	Tegnanalysen har to grunnleggende nivåer; denotasjon og konnotasjon
•	Myteanalyse er analyse på konnotasjonsnivå, hvor tegnet inngår i en ideologi eller kultur
Barthes modell
Myten i det borgerlige samfunn
•	Ideologi og myte, myten som tegn og inngang til å forstå samfunnstilstanden
•	Myten naturaliseres, fremstår som naturlig, objektiv, selvsagt; doxa
•	Men flere, konkurrerende virkelighetsbeskrivelser
•	Tegn/tekster som bekrefter allerede eksisterende forestillinger og myter vil vinne frem
Barthes som overgang mellom strukturalisme og post-
•	Strukturalismens jakt på grunnleggende enheter og mening; myter, ideologi i populærkulturelle tekster
•	Fastholdelsen av at litteraturen er et åpent og frigjørende prosjekt
•	Unnslippe entydighet, intertekstualitet
•	La mort de l’auteur (1968); S/Z (1970): L’empire des signes (1970); La plaisir du texte (1973); Camera Lucida (1978)
Pierre Macherey
•	Jules Verne: The Faulty Narrative (1978)
•	tegnene i teksten: linjen, reisen, punktet, øya, utforskning, erobring
•	temaene: det industrielle utviklingsprosjektet
•	forventninger, skildring, retrospektivitet
–	figurasjon vs representasjon
–	prosjektet, mytekonstruksjonen og den borgerlige ideologi
–	boken fremviser ”the history of its moment”
Case: Ibsen, historie og kulturforståelse
•	Hvordan skal vi forstå Ibsen?
•	Hva skal stå i sentrum: Forfatteren, teksten eller samfunnet?
•	Forholdet til modernitet og historisk utvikling, vi som lesere, publikum, nå.
•	Kittang, Moi, Rønning, Figuirerio (Arne Melberg i Morgenbladet/SvD, august 2006)
Jacques Derrida (1930-2004)
•	”Structure, Sign, and Play in the Human Sciences”, foredrag i USA,1966
•	Tekster faller aldri til ro, opposisjonene står aldri stille. Alltid en dominant og dominert eller fraværende annen; iboende tvetydighet i alle ord, begreper
•	dekonstruksjon som en tekstlig hendelse, ingen uttømmende metode
Post-strukturalisme
•	Chris Weedon (1987) ” Feminism & the principles of poststrucutralism

•	Language
•	Subjectivity
•	Language as Discourse
Michel Foucault (1926-1984)
•	Metoden: fra ”Seksualitetens historie”
•	form of knowledge/power
•	kunnskap som et system av maktenheter, makten er overalt
•	diskursene er formet, gjort tilgjengelige, men former oss, gir oss språket
•	hva er det som former/formet disse diskursene, historisk
metode?
•	diskursanalyse?
–	diskursenes grenser (innside/utside)
–	diskursenes tabuer, regler, regulariteter, definisjoner, inneforståtte forståelser
•	historisk situert (Tingenes orden). Vitenskapene oppstår, tingene konstrueres
–	økonomi, naturvitenskap, politikk, administrasjon, kunst, måter å se på, måter å forstå
•	bestemte subjektposisjoner oppstår samtidig
Oppsummering: strukturalisme
•	Ambisjon om enhetlig samfunnsvitenskap, tverrfaglig metode
•	Grunnleggende elementer, variasjoner i koblinger gir mening/sannhet/funksjon.
•	Systemer, kulturer, samfunn, diskurser, ideologier
•	Barthes: Alt kan leses og forstås
Oppsummering: post-strukturalisme
•	Alt kan leses og forstås, men ikke entydig, aldri endelig
•	Forståelse avhengig av lesning
–	tekstens ambivalens
–	variasjon iht kontekst, sosiale koder
–	åpne vs. lukkede tekster
•	Vitenskapelig ambisjon heller å være ”uvitenskapelig”, vise også vitenskapens retorikk, dens ambivalens