Feministisk teori og analyse av populærkultur
•	Tore Slaatta
•	Mevit 2110-vår 2007
Tekstene som blir kommentert;
•	Alle tekstene i Part Four, Reader
•	Spesielt;
–	Radway; Reading the Romance (1986)
–	Butler; Imitation and Gender Insubordination (1992)
•	Anbefaling: Lisbeth van Zoonen; Feminist Media Studies (1994)
•	Norske alternativer: Irene Iversen (red)
–	Feministisk litteraturteori (Pax 2002)
En alternativ kanon
•	Lana F. Rakows kritikk av populærkulturens klassiske kanon
•	De oversette tekstene
–	Charlotte Perkins Gilman:The man-made world (1911)
–	Beatrice Forbes-Robertson Hale: What women want: An interpretation of the feminist movement (1914)
De grunnleggende premissene
•	Kvinners relasjoner til det populære og populærkulturen er grunnleggende annerledes enn menns
–	De inngår i menns fantasier, blikk og drømmer, og innskrives på menns vilkår i populærkulturen
–	De får en fundamentalt annen opplevelse av å se, lese og oppleve populærkultur, enn menn
•	Å analysere å forstå dette er en del av en feministisk frigjørings- og bevisstgjørings-prosess
1970-tallet som en ny bevisstgjøringstid
•	Simone de Beauvoir: Det annet kjønn, skrevet allerede i 1949
•	Studentopprør og seksuell frigjøring på 1960- og 70-tallet
•	Post-strukturalismens åpning for leserens rolle, semiotikk, Barthes, Eco, 
•	Psykoanalytisk teori identifiserer subjektposisjoner, interpellasjon, diskursiv makt 
Mainstream social science communication research...
•	Journal of communication, 1974
•	Tuchman, Daniels, Benet (1978): Hearth and Home: Images of women in the mass media
•	Noreene Janus (1977), Elizabeth Cowie (1977), Griselda Pollock (1977), Gaye Tuchman (1979), Rosalind Coward (1982)
Film studies
•	Laura Mulvey (1975) ”Visual pleasure and narrative cinema”
•	E. Ann Kaplan (1983) Women and Film: Both sides of the camera
•	Janet Walker (1984) ”The Problem of sexual difference and identity”
Cultural studies...
(Lisbet van Zoonen)
•	The return of the repressed, Stuart Hall
•	Ikke bare en språklig vending, men også en pluralistik, entografisk, fortolkende vending
•	Empirisk heller enn teoretisk basert
•	Resepsjonsstudier, kvalitative bruksstudier
Rakows inndeling av ”approaches”
•	Images and Representations
•	Recovery and Reappraisal
•	Reception and Experience
•	Cultural theory
Ian Ang
•	Watching Dallas (1985)
•	brevskrivernes refleksjoner og (for)dommer
•	De ulike gruppene
–	haters
–	ironic lovers
–	true lovers
•	populisme og massekultur-ideologien
–	alle avspeiler det samme verdihierarkiet
–	”ekte glede” har dårlige kår i populærkulturen
–	medieteori bidrar til dette hegemoniet
Janice Radway
•	Reading the Romance (1986)
•	skrevet innenfor American literary studies, inspirert av ”etnographic turn” i USA
–	kvalitative metoder
–	resepsjonsanalyse, ikke tekstanalyse
•	den mellommenneskelige, sosiale kontekst
–	sosial interaksjon, samhandling
–	identitet, fellesskap, forståelser
Hva handler det om? Hvorfor blir dette en ”klassiker”
•	Fagkritikk: grenser for hva teksten kan bære av ansvar for meningsskaping
–	nykritikken i USA
–	impulser fra poststrukturalismen?
•	Hva betyr en tekst, en bok, en film i en historisk og kulturell sammenheng
–	interpretation, interpretitive communities (Stanley Fish; is there a poem in this class?)
–	reading; event; the social practice of reading
–	lesning er en sosial hendelse, praksis, osv..
teoretiske begreper og forskningsambisjoner:
•	fortolkningsfellesskap, men i tillegg;
•	sosialt situert; 
–	sted (location)
–	tid (process of interpretation)
–	sosial plassering (social location)
•	lesning som sosial omgangsform;
–	begjær, drift
–	refleksivitet, evaluering (høy/lav)
lesing og leserkultur
•	er sjangeren (f.eks romansen eller kvinne-krimen (Yvonne Tasker) tilpasset kulturen på bestemte måter?
•	bør det at kvinner har glede av disse sjangrene ses som positiv eller negativ i forhold til et feministisk prosjekt?
•	får lesning av disse sjangere bestemte virkninger for kvinners identitet, seksuelle frigjøring, posisjon og makt?
specific audiences, specific reponses
•	Encoding/decoding (Stuart Hall)
–	produksjon, tekst, resepsjon
•	3 hovedmodeller for respons/resepsjon:
–	dominant (tradisjonell, motstandsløs)
–	negotiational (bearbeidende)
–	oppositional (aktiv motstand)
•	resepsjonsfokus: ulike gruppers ressurser, kunnskap, fortolkningsrepertoir, frihet, glede
Articulation (fra Laclao)
•	diskursive brudd, kriser som blir kreative åpninger for fortolkning
•	Bobo: det som bryter, står ut, skaper fortstyrrelser kan åpne for mer motstandsrike tolkninger
•	Sjangeren blir positivt tatt i bruk, blir frigjørende for svarte kvinner og svart kultur i en hvit populærkultur
Romanser, krim, film og såpe
•	Kan de sammenlignes mht. feministiske perspektiver?
•	ut fra Taskers tanker om crime writing?
–	sjangerens begrensninger og paradokser
–	den kvinnelige hovedrollen/protagonisten
•	ut fra Geraghtys (Dyers) kategorier?
–	Energy, Abundance, Intensity, Transparency, Community
–	noen eksempler? Frustrerte fruer, Forbrytelsen, Hunter, Ugly Betty, Kill Bill.... 
”French theory”
•	Post-strukturalistisk, feministisk teori
–	Julia Kristeva
–	Hélène Cixous
–	Luce Irigaray
•	Strukturalistisk ideologikritikk (Lacan, Althusser, Barthes)
•	Differance, opposisjoner som betinger hverandre, dominans.
•	Sosial konstruksjon av sosialt og biologisk kjønn
Det biologiske og 
det sosiale kjønnet
•	Kjønnsidentitet som konstruert, historisk situert
•	Judith Butler: Også det biologiske kjønnet er konstruert
•	Fungerer ideologisk, gjennom praksis, gjennom naturliggjøring (Bourdieu)
Judith Butler: Imitation and gender insubordination
•	å stå frem som lesbisk/homofil; hva innebærer det, hva tjener en feministisk sak?
•	kategoriene ikke bare ustabile, men konstituerende, gjensidig bekreftene
•	Alt kjønn er ”drag”, men drag og camp er samtidig problematiske praksiser
psychic mimesis: 
•	Identifikasjon og/eller begjær overfor kjærlighetsobjekter
•	alternativ: wanting to be/wanting to have
•	mer midlertidige, mindre essensielle kategorier som åpner for refleksivitet og spill?
•	Unslippe tvangen i ”compulsory performance”
•	”working sexuality against identity... letting that which cannot fully appear in any performance persist in its disruptive promise.” 
Toril Mois kritikk:
•	Hva er en kvinne? Kjønn og kropp i feministisk teori (1998)
–	Det sosiale og det biologiske bør ikke være den binære, strukturelle motsetningen i feminstisk kritikk
–	Butlers fremstilling av opposisjonen skaper likevel en essensiell forståelse av biologisk kjønn
–	Bedre å ta utgangspunkt i pragmatisk teori, hverdagsforståelser, Cavell, Wittgenstein, Bourdieu