Orden vs uorden: på sporet av populærkulturen
Mevit 3110, 
Avsluttende forelesning april 2008
Tore Slaatta
Mevit 3110
•	En idehistorisk, teoriorientert refleksjon over hvordan man til ulike tider har tenkt og forstått seg kulturen i samfunnet
•	ca 1850 - 2000
•	det populære, folkelige, massekulturen i samfunnet.
•	medienes rolle i produksjon og distribusjon av kulturelle uttrykk.
Utviklingstrekk
•	Fra fokus på maktkritikk og ideologi
•	via demokratisk utvidelse og deltakelse
•	til estetisk pluralisme
•	...men er det oppstått nye skillelinjer og hierarkier?
Noen motsetningspar
•	Samfunnsteori vs. Kulturteori
•	Ideologi vs. Praksis
•	Kollektiv identitet vs. Subjektkonstruksjon
•	Kontinuitet og brudd; 
pensum
•	Er utvalget av tekster ”riktig”?
•	Er det en ”kanon” for akademiske kurs/forskning?
•	Alternativer?
•	Virkninger?
The ideology of mass culture?
–	Ian Angs begrep om den negative, paternalistiske og elitære troen på massekulturen
–	Opprettholdt av akademia;
•	Kunsthistorie, litteraturhistorie, musikkhistorie osv som fag for bevaring, fortolkning og formidling av en (skjult eller erkjent) kanon
–	Virker fremmedgjørende og identitetshemmende
Kulturteori og kulturstudier idag?
–	Er de store teorienes tid over?
–	Fagenes fragmentering og innbyrdes strid 
–	Forskningsobjektet i ekstrem forvandling?
–	Er kulturen blitt fragmentert og uoversiktlig?
Tre lange linjer
•	Marxismen
	vs. sivilisasjons-perspektivet
•	Post-strukturalismen
vs. strukturalismen
•	Politisk økonomiske tilnærminger
vs. Semiotikken, de tekstorienterte studiene
Men egentlig...
•	Britiske kulturstudier som en gylden middelvei
•	Hvilke andre svar kan finnes?
–	En vestlig kanon?
–	Undervurderer post-kolonialismen?
–	Religionstudier?
–	Teknologi?
Temaer/aspekter
•	Demokratiaspektet

•	Maktaspektet

•	Estetikk
Demokratiaspektet;
•	Hvem er kulturen for
•	Hvem skal ta det kollektive ansvaret
–	Et marked
–	Et samfunn
•	En statlig kulturpolitikk?
–	Tilgang, tilgjengelighet
–	Riktig bruk; 
•	dannelse, pedagogikk, paternalisme 
•	aktiv/passiv
Definisjon 1
•	Kultur som sivilisasjonens beste kunstneriske frembringelser
–	Kompleksitet, avanserthet
–	Vakker, forseggjort
–	Til å fordype seg i, bruke tid og krefter
–	Kunnskapskrevende
•	En formidlingsoppgave og en bevaringsoppgave; kanon
Maktaspektet
•	Kan kulturen brukes til noe?
•	Ha en politisk betydning?
•	Mistenksomhet overfor det populære
–	Brød og sirkus; avledning
–	Manipulasjon, løgn
–	Skalkeskjul, et slør
–	Betydningsforskyvninger med sosiale virkninger
Definisjon 2
•	Kultur som enhetlig ideologi;
–	Marx; de herskende tanker er de herskendes tanker
–	Kulturen holder folk nede
•	Dominans
•	Virker repressivt: Status quo
–	Det kommersielle som en dobbelt utbytting:
•	Først som vare (konsum/profitt og fremmedgjøring)
•	Så som repressiv ideologi (hindrer klassebevissthet)
Det estetiske aspektet
•	Ensretting vs. Mangfold
•	Moral, læring vs underholdning, nytelse
•	Smaksdommer; kan vi enes?
–	Finnes det en grunnleggende fellesforståelse?
–	Er dette den populære kulturen?
–	Den distanserte smak vs den engasjerte smak
Definisjon 3
•	Kultur som noe folk er opptatt av og liker. Noe som er kollektivt erfart. Det som faktisk skaper glede, er til adspredelse og nytte blant folk (noen)
•	Kultur som identitetsskapende, bevisstgjørende, meningsskapende
•	Kultur som noe positivt, noe menneskelig, kollektivt, konvensjonelt
Fiske/Willis/de Certeau/Lowell
•	Kulturen ikke enhetlig, selv om den er kommersiell
•	Til glede heller enn besvær; maktaspektet ikke så dominerende
•	Aktiv og engasjert bruk blant folk flest
–	Symbolic creativity (Paul Willis)
Fiske; Kulturindustrienes økonomiske felt
•	Ikke sammenfallende logikker med andre markeder og produksjonsfelt
•	Forsøk på hegemoni og dominans mislykkes, forbruket er mer variert og kreativt
•	Teknologiens innvirkning: prototyper, standarder, innovativ bruk, dynamikk, uforutsigbarhet
The cultural popular vs political economy
•	Schudson, Garnham, McCuigan:
•	Påfallende lite interesse for hvordan kulturelle tekster blir produsert
•	Tekststudier sammen med etnografiske studier ikke nok?
Det kulturelle feltet
•	Når det er mangfold og frihet er det også forskjeller

•	Er det systematiske forskjeller?

•	Hva er forholdet mellom sosiale forskjeller og kulturelle?
Pierre Bourdieu 
(1930-2002)
•	Mest kjent for boken La distinction,(1979) - på norsk Distinksjonen.
•	En sosial kritikk av dømmekraften
•	Utviklet en helhetlig sosiologisk teori og et empirisk forskningsprogram for analyse av kultur og samfunn
Bourdieus teori og metode
•	Korrespondanse-analyse (kvantitativ teknikk) i kombinasjon med andre metoder
•	Man må forstå/kartlegge hele feltet
•	Felt-teorien
–	Poler
–	Kapitalformer, logikker
–	Posisjoner, relasjoner, distinksjoner
An economy of cultural goods...
•	Det er en fordeling... Verdien varierer
•	Sosiale betingelser for hvordan ”the mode of appropriation that is considered legitimate” er konstituert.
•	Korrespondanse mellom hierarkiet av kunstarter, genrer, skoler, osv. og hierarkiet av sosiale klasser
Pure vs. popular...
•	Den ”rene” kunstneriske intensjon
–	Den autonome kunsteren som reproduserer verdiene i feltet vs den naive, den utenforstående, som ikke kjenner kodene
•	Det rene blikket (gaze)
–	Det distanserte, interesseløse blikket
–	Vs det naive, som tar det bokstavelig, moralsk forargelig
En kritikk av Kant’s estetiske teori
•	Den naturlig gode smak finnes ikke, all smak er i utgangspunktet tilfeldig (arbitrær)
•	Når den likevel dukker opp, er det som en historisk konstituert smak innenfor et på forhånd strukturert, sosialt felt
•	Smaksdommer virker dermed også strukturerende (forsterkende) i henhold til feltets eksisterende strukturer
Anerkjennelse, legitimitet og makt (kunstens regler)
•	Anerkjennelse av at det finnes en god smak og at noen har tilgang til å definere den gode smaken 
•	Anerkjennelse av at noen har den naturlige kjennskap, rett til å uttale seg, kompetanse, legitimitet, distanserthet
•	Anerkjennelse av egen underlegenhet
–	Opplevelse av mangel, kunnskapsbehov
–	Mangel på distanse
Den kulturelle maktens sosiale grunnlag
•	Kunnskap og kompetanse (kulturell kapital) er ulikt fordelt i det sosiale feltet
•	Den kulturelle kapitalens fordeling følger den økonomiske
•	Men; det finnes autonome felt (f.eks kunsten), hvor den kulturelle (feltspesifike) kapitalen får dominere under visse betingelser
Paul DiMaggio; et historisk perspektiv
•	Hva skjer i Boston på 1800-tallet?
–	Urbanisering, befolkningsfortetting
–	Industriell produksjon av kulturelle produkter
•	Fra livlige folkefester og blandete festivaler, markeder
•	Til institusjoner for bevaring, fremføring, profesjonalisering av de fine kunstene
Hall, Bourdieu, DiMaggio
•	Konflikt og kamp mellom sosiale skikt og grupper
•	Kulturstudier og sosiologi hører sammen
•	Studiet av populærkultur må være kritisk; opptatt av å påvise maktrelasjoner, hvordan kulturen virker i samfunnet