Pensum til PSYC6310
Vi gjør oppmerksom på at den muntlige eksaminasjonen vil ta utgangspunkt i eksamensoppgaven man har skrevet.
1.Pensum fra 1. til 10. semester
2. Spesifikt pensum for de ulike klinikkene
Spesifikt pensum for de ulike klinikkene:
PSYC6310: Pensum til klinikk for barne- og familieterapi
Artikler merket med * finnes i kompendium.
* Dunne. Family psychoeducation with suicide attempters, I: Wasserman & Wasswerman (red). (2009). Oxford textbook of Suicidology and suicid prevention , Oxford University Press, Kapittel 59; 439-443.
* Dyregrov, A. & Raundalen, M. (2011). Det første motet: Intervjuing av barn med krigstraumer. I H. Rønnestad & A. Lippe (Eds.), Det kliniske Intervju. Bind II (s.179-201). Oslo: Gyldendal Akademiske.
Haavind, H. & Øvreeide, H. (red) (2016). Barn og unge i psykoterapi. Bind I, Kap 4 og 5.
Haavind, H. & Øvreeide, H. (red) (2016). Barn og unge i psykoterapi. Bind II. Kap 4.
Hawton, K., Saunders, K. E. A. & Rory C O’Connor (2012): Self-harm and suicide in adolescents. Lancet 2012; 379: 2373–82
Jensen, T. K., Gulbrandsen, W., Mossige, S., Reichelt, S., & Tjersland, O. A. (2005). Reporting possible sexual abuse: A qualitative study on children’s perspectives and the context for disclosure. Child Abuse & Neglect. 29, 1395-1413. 19 sider
* Johnsen, A. (2000).Sammen eller alene – en både- og tilnærming i arbeidet med spiseforstyrrelser. I: A.Johnsen, R.Sundet,V.Wie Torsteinsson (red). Samspill og selvopplevelse.Oslo, Universitetsforlaget. (152 – 163) 12 sider
Kolko et al () Understanding, defining and measuring child maltreatment. In: R.Conte (Ed) Child Abuse and Neglect Worldwide. Vol 1, pp 95-122
Moe, V., Moe, R.G. & Smith, L. (2016). Utviklingsmessige og relasjonelle problemer hos sped- og småbarn. I:H.Haavind & H Øvreeide (red) Barn og unge i psykoterapi. Bind 1: Samspill og utviklingsforståelse. Oslo: Gyldendal akademiske. kapittel 10, 34 sider
Pacione, L., Measham, T. & Rousseau, C. (2013): Refugee Children: Mental Health and Effective Interventions. Curr Psychiatry Rep (2013) 15:341. 9 sider
* Rudd, Williams & Trotter. The psychological and behavioral treatment of suicidal behavior, I: Wasserman & Wasswerman (red). (2009). Oxford textbook of Suicidology and suicid prevention , Oxford University Press, Kap. 58. , s. 427-437.
Sundet, R (2000). Selvopplevelse og samspill som metafor for terapi med ungdom. I: A.Johnsen, R.Sundet,V.Wie Torsteinsson (red). Samspill og selvopplevelse.Oslo, Universitetsforlaget. (122 – 139) 28 sider
* Sundet, R. & Torsteinsson, V.W. Emotions – in need of a supplementary language. Context. Febr. 2010. s 14-16.
* Torsteinson, S., Brandtzæg, I. og Powell, B.(2010): Circle of Security som forebyggende intervensjon i spesialisthelsetjenesten, i: Moe, V, Slinning, K. & Hansen, B.M. (Red.) Håndbok i sped- og småbarns psykiske helse, Oslo: Gyldendal Akademisk, Kap. 36, s. 721 - 742.
Wachtel, E.F. (2004). Treating troubled children and their families. NY: Guildford Press. Kap. 4, 5, 6, 7, 8, 9. 210 sider
* Whelan, W. og Marwin, R.S (2010): The Circle of Security: metoder til bruk i fosterhjemsomsorgen, i: Moe, V, Slinning, K. & Hansen, B.M. (Red.) Håndbok i sped- og småbarns psykiske helse, Oslo: Gyldendal Akademisk, Kap. 35, s. 704-720.
Anbefalt tekst
Freuchen, A. & Grøholt, B. (2013) : Characteristics of suicide notes of children and young adolescents: An examination of the notes from suicide victims 15 years and younger. Clinical Child Psychology and Psychiatry 0(0) 1–13.
Hill, K. & Dallos, R. (2011): Young people’s stories of self–harm: A narrative study. Clinical Child Psychology and Psychiatry 17(3) 459–475
White, M. & Morgan, A. (2006). Narrative therapy with children and their families. Australia: Dulwich Centre
Yasenik, L. and Gardner, K. (2012): Play therapy dimensions model. A decision-making guide for integrative play therapist. London and Philadelphia: Jessica Kingsley Publishers
Wilfley, D., Kass, A., & Kolko, R.P. (2011): Counseling and Behavior Change in Pediatric Obesity MAPediatr Clin N Am 58 (2011) 1403–1424
Spesifikt tema for langsgående kurs
Grunnbok
Szigethy, E., Weisz, J.R. & Findling, R. (Eds)(2012): Cognitive-Behavior Therapy for Children and Adolescents. American Psychiatric Publishing, Washington D.C., US, London, England Kap 1-2, 8
Kartleggingsfasen: Fra kartlegging til diagnostikk, kasusformulering og behandlingsplan
Carr (2006): Ch. 3, classification, epidemiology and treatment effectiveness, 79-104
Carr (2006): Ch. 4, the consultation process and intake interviews , 105-159
Carr (2006): Ch. 5 report writing,160-187
Terapeutisk allianse med barn og foreldre
Fjermestad, K. (2011): Terapeutisk allianse i kognitiv atferdsterapi med barn og ungdom. Tidsskrift for norsk psykologforening, nr. 48, s.12–15
Arbeid med barnets kontekst
Høilund, M., Jacobsen, K. og Svendsen, B. (2010). Jenta som ikke ville snakke I klassen, ta bussen eller handle I butikken. I Karl Jacobsen og Birgit Svendsen (red). Emosjonsregulering og oppmerksomhet. Fagbokforlaget, Bergen, s. 207 - s. 218.
Storck, M., Stoep, A. V. (2007). Fostering Ecologic Perspectives in Child Psychiatry Child and Adolescent Psychiatric Clinics of North America, Volume 16, Issue 1, Pages 133-163.
Winters, N., Hanson, G. & Stoyanova, V. (2007): The Case Formulation in Child and Adolescent Psychiatry. Child and Adolescent Psychiatric Clinics of North America, Volume 16, Issue 1, Pages 111-132.
Øia, T. og Fauske, H. (2010): Barnet og familien i det moderne.; i Oppvekst i Norge, Abstrakt forlag, Oslo, s. 101 - s. 144.
Bruk av lek i endringsarbeid med barn
Røed-Hansen, B.R. I dialog med barnet. Kap. 5 og 6
Tidsavgrenset terapi med barn
Røed-Hansen, B.R. I dialog med barnet. Kap. 7 og 8
Narrative perspektiver i terapi med barn og familier
* Mossige (2016): "Metaforer og fortellinger i terapi med barn", i Haavind, H. & Øvreeide, H. (red) Barn og unge i psykoterapi. Bind II, kapittel 9.
Sunderland, M. (2009): Using story telling as a therapeutic tool with children. Speechmark Publishing Ltd,
Prinsipper i behandling av angst
Szigethy, E., Weisz, J.R. & Findling, R. (Eds)(2012): Cognitive-Behavior Therapy for Children and Adolescents. American Psychiatric Publishing, Washington D.C., US, London, England, Kap. 7 og 9
Prinsipper i behandling av depresjon
Szigethy, E., Weisz, J.R. & Findling, R. (Eds)(2012): Cognitive-Behavior Therapy for Children and Adolescents. American Psychiatric Publishing, Washington D.C., US, London, England, Kap. 5.
Prinsipper i behandling av atferdsproblemer
Szigethy, E., Weisz, J.R. & Findling, R. (Eds)(2012): Cognitive-Behavior Therapy for Children and Adolescents. American Psychiatric Publishing, Washington D.C., US, London, England, Kap. 12.
Profesjonell egenomsorg
Olaussen et al (2016).:Utbrenthet blant psykologer med kortere ansiennitet. tidsskrift for norsk psykologforening, nr. 47, s.195–202
Haavind, H. & Øvreeide, H. (red) (2016). Barn og unge i psykoterapi.
PSYC6310: Pensum til klinikk for integrativ psykoterapi
Revidert vår 2019
Referanser markert K samles i kompendium
Om integrasjon:
Axelsen, E. (2009). Symptomet som ressurs. Psykiske problemer og psykoterapi. Oslo: Pax forlag. Kap. 7 og 8. (35 sider)
Benum (2013). Teorier som bidrar til integrasjon i psykoterapi. I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (30 sider).
Cherkasskaya, E. & Wachtel, P. A.(2013). Integrativ psykoterapi – historie og nåværende status. . I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (21 sider).
K Cooper, M. & McLeod, J. (2011). Introducing the pluralistic approach. I M. Cooper & J. McLeod (Red.). Pluralistic counselling and psychotherapy (s. 1-13). London: SAGE. (14 sider)
K Cooper, M. & McLeod, J. (2011). Foundations for a pluralistic approach. I M. Cooper & J. McLeod (Red.). Pluralistic counselling and psychotherapy (s. 14-34). London: SAGE. (21 sider)
Fokus på terapeuten:
Axelsen, E. (2013). Utfordrende relasjonsarbeid. I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (22 sider).
Benum, K. (2014). Ubehaget som kilde til egenutvikling for terapeuten. I A. Von der Lippe, A., H. A. Nissen-Lie & H. W. Oddli (Red.). Psykoterapeuten. En antologi om terapeutens rolle i psykoterapi. Oslo: Gyldendal. (22 sider).
Oddli, H. W. (2014). Klinisk ekspertise: Hvordan bruker erfarne terapeuter kunnskap? I A. von der Lippe, H. A. Nissen-Lie & H. W. Oddli (Red.), Psykoterapeuten. En antologi om terapeutens rolle i psykoterapi (s. 70-93). Oslo: Gyldendal Akademisk. (23 sider)
Wampold, B. E. (2014). The Contribution of the Therapist to Psychotherapy: Characteristics and Actions of Effective Therapists. I A. Von der Lippe, A., H. A. Nissen-Lie & H. W. Oddli (Red.). Psykoterapeuten. En antologi om terapeutens rolle i psykoterapi. Oslo: Gyldendal. (27 sider).
Arbeid med relasjon:
Benum, K. & Halvorsen, M. S. (2014). Terapeuten som emosjonelt anker. I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (25 sider).
Oddli, H. W. & Kjøs, P. (2013). Å gjøre endring relevant. I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (25 sider).
K Safran, J. D., & Muran, J. C. (2000). Negotiating the therapeutic alliance. A relational treatment guide. New York: Guilford. Kapittel 4. (31 sider)
Mentalisering:
K Allen, J.G. & Fonagy, P. Red. (2006): Handbook of Mentalization- Based Treatment. Wiley: England. Kap. 1, Mentalizing in Practice. (28 sider)
Arbeid med traumer:
K Benum, K. (2014). Tidlig traumatisering og heling i den terapeutiske relasjonen. I T. Anstorp & k. Benum (red.). Traumebehandling. Komplekse traumelidelser og dissosiasjon. Oslo: Universitetsforlaget. (27 sider).
Courtois, C. A. (2004). Complex trauma, complex reactions: assessment and treatment. Psychotherapy: Theory, Research, Practice, Training, 41, 412-125. (13 sider)
K Grey, N. (2007). Post-traumatic stress disorder. Treatment, kap. 10. I S. Lindsay & G. E. Powell (Red.). The Handbook of Clinical Adult Psychology, 3rd ed. Routledge. (20 sider)
K Steele, Kathy, et al.: "Kap. 7: Faseorientert behandling av kompleks traumatisering. Arbeid med dissosiasjon og traumerelaterte forbier", i (Red) Anstorp, T, Benum, K & Jakobsen, M (2006): Dissosiasjon og relasjonstraumer. Integrering av et splittet jeg 2006. ss.105-121. (16 sider)
Arbeid med følelser:
Greenberg, L. S. (2011). Emotion-Focused Therapy. Theories of Psychotherapy Series. Washington DC. APA. (182 sider).
Monsen, J. T. & Solbakken, O. A. (2013). Affektintegrasjon og nivåer av mental representasjon: Fokus for terapeutisk intervensjon i affektbevissthetsmodellen. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 50, 740-751. (10 sider).
Solbakken, O. A. (2013). Arbeid med følelser. I K. Benum, E.D. Axelsen & E. Hartmann (Red.). God Psykoterapi. Pax: Oslo. (26 sider).
Arbeid med kognisjoner:
Berge, T. og Repaal, A. (2015). Håndbok i kognitiv terapi. Oslo: Gyldendal Akademisk. Kap. 1, 7, 8, 10, 12, 21. (95 sider)
Hayes, S. C., Luoma, J. B., Bond, F. W., Masuda, A., & Lillis, J. (2006). Acceptance and commitment therapy: Model, processes and outcomes. Behaviour Research and Therapy, 44, 1–25. (25 sider)
Tai, S., & Turkington, D. (2009). The evolution of cognitive therapy for schizofrenia: Current practice and recent Developments. Schizofrenia Bulletin, 35, 865-873.
(8 sider)
Suicidalitet:
Fowler, J. C. (2013). Core principles in treating suicidal patients. Psychotherapy, 50, 268-272. (4 sider)
Fowler, J. C. (2012). Suicide risk assessment in clinical practice: pragmatic guidelines for imperfect assessments. Psychotherapy, 50, 281-290. (9 sider)
Janina, F. Self Harm and Suicidality https://janinafisher.com/pdfs/selfharm.pdf
(9 sider)
Motiverende Intervju:
Moyers, T. B., & Rollnick, S. (2002). A motivational interviewing perspective on resistance in psychotherapy. JCLP/In session: Psychotherapy in Practice, 58, 185-193. (9 sider).
Resnicow, K., McMaster, F., & Rollnick, S. (2012). Action reflections: a client-centered technique to bridge the WHY–HOW transition in motivational Interviewing. Behavioural and Cognitive Psychotherapy, 40, 474-480. Doi:10.1017/S1352465812000124 (6 sider)
Historisk viktig terapiteori:
Yalom, I. (1980). Existential Psychotherapy. Basic Books: US. Kap 1. (18 sider).
Clarkson, P & Mackewn, J. (1993). Fritz Perls. Sage: London. Kap 3. (Major contributions to Practice). (44 sider).
K Fisch R., Weakland, J.H., & Segal, L. (1982). The tactics of change - doing therapy briefly. San Fransisco: Josey Bass. Kap 7 - Interventions (47 sider).
Totalt 882 sider
Anbefalt litteratur
Bateman, A. og Fonagy, P. (2007): Mentaliseringsbasert terapi av borderline personlighetsforstyrrelse. Kap. 1.
Benum, K. (2003): Møte med den som er alene og redd. I: Anstorp, T, Hovland, B.I. og E. Torp (red). Fra skam til verdighet. Oslo: Universitetsforlaget.
Benum, K. "Kap. 2: Når tilknytningen blir traumatisert. En psykologisk forståelse av relasjonstraumer og dissosiasjon", i (Red) Anstorp, T. et al. Dissosiasjon og relasjonstraumer. Integrering av det splittede jeg 2006 ss. 22-42.
Berge, Torkil: "Kap. 13: Kurs i mestring av depresjon - forebygging av tilbakefall" i (Red) Berge, T. & Repål, A. Håndbok i kognitiv terapi. 2008 ss. 319-34)
Bruch, H. (1970?) The Golden Cage.
Haaland, K. R. LØFT og narrativer I profesjonelle samtaler. Oslo: Universitetsforlaget. Kap 3 og 5.
Polster, E. og Polster, M. (1974). Gestalt therapy integrated. Contours of Theory and Practice. New York: Vintage books. Kap.8.
Stenmark, H. (2008): Posttraumatisk stressforstyrrelse. I: Berge, T. og Repaal , A. red. Håndbok i kognitiv terapi. Oslo: Gyldendal Akademisk.
Young, J.E., Klosko, J.S., & Weishaar, M.E. (2003). Schema Therapy: A Practitioner's Guide. New York: Guilford. Kap. 2 – 8 og 10.
Øiestad, G. (2009). Selvfølelsen. Oslo: Gyldendal.
PSYC6310: Pensum for klinikk for psykodynamisk terapi
Grunnbok:
Gullestad, S. E. og Killingmo, B. (2013). Underteksten. Psykoanalytisk terapi i praksis. Oslo: Universitetsforlaget, Terapeutens intervensjoner, del II samt del III. 175-268. 93 s.
Om terapeutisk metode:
Bouchard, M.A.; Target, M., Lecours, S., Fonagy, P., Tremblay, L.M., Schachter, A., & Stein, H. (2008). "Mentalization in adult attachment narratives: Reflective functioning, mental states, and affect elaboration compared". Psychoanalytic Psychology, 25, 47-66. (19)
Monsen, J.T., (1996). "Affektenes rolle i psykoterapeutisk teori og teknikk II: Om selvutvikling og mangelfull integrasjon av følelser - noen implikasjoner for psykoterapi?" Tidsskrift for norsk psykologforening, 33, 952-960. (8).
Monsen, Jon Trygve & Monsen, Kirsti (1999). Affects and affect consciousness - a psychotherapy model integrating Silvan Tomkins' affect and script theory within the framework of self psychology., In Arnold Goldberg (ed.), Pluralisms in self psychology. Progress in self psychology. The analytic press, Hillsdale, s 287–307. (20)
Monsen, J.T. & Solbakken, O.A. (2013). Affektintegrasjon og nivåer av mental representasjon: Fokus for terapeutisk intervensjon i Affektbevissthetsmodellen. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 50/8: 740-751. (12)
Levenson, H. (2010). Brief dynamic therapy. Washington DC: American Psychological Association. kap 1-6. (115)
Hansen, R.S., Bakkevig, J.F., Langvasbråten, B. & Solbakken, O.A. (2013). Følelser som forandrer – Intensiv dynamisk korttidsterapi. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 50/8: 838-844. (7)
Freud, S. (1917). Mourning and melancholia. Standard edition, vol. 14. (21).
Om terapeutisk situasjon og holdning:
Schafer, R. (1983) The analytic attitude. Kap 1-4. New York: Basic Books. (50)
McWilliams, N. (2004). Psychoanalytic psychotherapy: A practitioner’s guide. kap 2, 3. New York: Guilford Press. (46)
Freud, S. (1912). Recommendations to physicians practising psychoanalysis. SE 12; 111-120. (10)
Zachrisson, A. (2012). Terapeutens indre arbeid. Refleksjoner over motoverføring og nøytralitet, metode og etikk. Psykoterapi i utvikling, 81-96. Eds R Ulberg, AG Hersoug & T Knutsen. Oslo: Akademika.(15)
Greenberg, J. R. (1986). Theoretical models and the analyst’s neutrality. Contemporary Psychoanalysis, 22: 89-106. (17)
Om overføring/motoverføring:
Zachrisson, A. (2008). Motoverføring og endringer i synet på den psykoanalytiske relasjonen. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 45: 939-948. (20)
Joseph, B. (1985). Transference: The Total Situation. International Journal of Psychoanalysis, 66: 447-454. (8)
Ivey, G. (2008). Enactment controversies: A critical review of current debates. International Journal of Psychoanalysis, 89: 19-38. (19)
Binder, P.E. (2012) Før og nå. Relasjonell psykoterapi og forståelsen av overføring. I R. Ulberg, A.G. Hersoug & T. Knutsen (Red.) Psykoterapi i utvikling. Akademika forlag, 47-61. (14).
Om ulike intervensjonsformer:
Freud, S. (1915). Observations on transference love. SE, 12, 159-171. (13)
Killingmo, B. (2006). A plea for affirmation. Relating to states of unmentalised affects. Scandinavian Psychoanalytic Review. 29, s 13- 21. (8)
Steiner, J. (1994). Patient-Centered and Analyst-Centered Interpretations: Some Implications of containment and countertransference. Psychoanalytic Inquiry, 14: 406-422. (17)
Om terapeutisk allianse:
Råbu, M., Halvorsen, M.S., & Haavind, H. (2011). Early relationship struggles: A case study of alliance formation and reparation. Counseling and Psychotherapy Research, 11, 23-33. (11)
Safran, J.D., Muran, J.C., & Eubanks-Carter, C. (2011). Repairing alliance ruptures. Psychotherapy, 48:1, 80-87. (7).
Om terapeutisk avslutning:
Holmes, J. (2009). Termination in psychoanalytic psychotherapy: an attachment perspective. I J. Salberg (Ed.) Good enough endings. Breaks, interruptions, and terminations from contemporary relational perspectives (pp. 63-82). New York: Routledge. (19)
Råbu, M., Binder, P.E. & Haavind, H. (2013). Negotiating ending. A qualitative study of the process of ending psychotherapy. European Journal of Psychotherapy and Counseling, 15, 274-295. (22)
Om endringsmekanismer:
Strachey, J. (1934). The nature of therapeutic action in psychoanalysis. International Journal of Psychoanalysis, 15, 127-159. (33)
Stänicke, E. & Killingmo, B. (2013). Object trust: A specific kind of analytic change. Psychoanalytic psychology. 30(3), s 423- 437. (15)
Stänicke, Erik (2011). Different ways of moving ahead after analysis: Changes in Experiential Dimensions. Psychoanalytic Psychology. 28, 229- 246. (18)
Om diverse temaer som terapeututvikling og menneskesyn og litt av hvert:
Strømme, Hanne (2012). Confronting helplessness: A study of the acquisition of dynamic psychotherapeutic competence by psychology students. Nordic Psychology. 64(3), s 203- 217. (14)
Schafer, R. (1970). The Psychoanalytic Vision of Reality. International Journal of Psychoanalysis, 51, 279‑297. (19)
Stolorow, R. D. Brandchaft, B. & Atwood, G. E. (1995). Psychoanalytic treatment and intersubjective approach. Kap 5. Hillsdale: The analytic press. (21)
Stänicke, Line Indrevoll & Stänicke, Erik (2012). Psykoanalyse og klinisk helsearbeid, I: Sidsel Kari Gilbert; Erik Stänicke & Fredrik Engelstad (red.), Psyke, kultur og samfunn: Perspektiver på indre og ytre virkelighet, 141–159. Abstrakt forlag. (19)
Hytten, K. & Råbu, M. (2012) Hva skal vi med psykoterapi? I R. Ulberg, A.G. Hersoug & T. Knutsen (Red.) Psykoterapi i utvikling. Unipub forlag, 11-26. (6)
Tilsammen: 861 sider
Anbefalt tilleggslitteratur:
Jessica B. (2004). Beyond doer and done to: An intersubjective view of thirdness. Psychoanalytic Quarterly, 74: 5-46. (41)
Gabbard, G.O. (2009). What is a "good enough" termination? Journal of the American Psychoanalytic Association, 57, 575-594. (19)
Mitchell, S. A. (1993). Hope and dread in psychoanalysis. New York: Basic Books. Kap 1-3. (78)
Solms, M. (2003). Do unconscious phantasies really exists? In R. Steiner (ed.). Unconscious Phantasty. London: Karnac. (16 s)
Symington, N. (1985). Phantasy Effects that which it Represents. International Journal of Psychoanalysis, 66, 349-357. (9)
Wachtel, P. L. (2008). Relational theory and the practice of psychotherapy. New York: Guilford Press.
Wachtel, P. L. (2011). Therapeutic communication: Knowing what to say when. New York: Guilford Press.
Winnicott, D. W. (1971). Playing and reality. London: Routledge.
Zachrisson, A. (2013). The internal/external issue. What is an outer object? Another person as object and as separate other in object relations models. Psychoanalytic Study of the Child, 67:249-274. (16)
PSYC6310: Pensum for klinikk for nevropsykologi.
Bøker
Lezak, M. D., Howieson, D. B., Bigler, E. D., & Tranel, D. (2012). Neuropsychological Assessment (5th ed.). New York: Oxford University Press. – legges til grunn.
Wilson, B., Gracey, F., Evans, J. og Bateman, A. (red.) (2009). Neuropsychological Rehabilitation; theory, models, therapy and outcome. Cambridge University Press.
Wilson, B.A., Winegardner, J., van Heugten, C.M., Ownsworth, T. (red) (2017). Neuropsychological Rehabilitation: The International Handbook. New York: Routledge.(130 sider)
- Kap 21 Managing acquired social communication disorders (15s)
- Kap 22 Rehabilitation of social cognition disorders (15s)
- Kap 23 Managing disorders of social and behavioural control & disorders of apathy (12 s)
- Kap 26 Third wave cognitive and behavioral therapies: Compassion Focused Therapy, Acceptance and commitment therapy and positive psychotherapy. (12s)
- Kap 27 Managing self-awareness and identity issues following brain injury (13s)
- Kap 29 Family-based support for people with brain injury (13s)
- Kap 30 Vocational and occupational rehabilitation for people with brain injury (10s)
- Kap 31 Managing fatigue in adults after acquired brain injury (11s)
- Kap 32 Sexuality and rehabilitation following acquired brain injury (10s)
Haslam, C. & Kessels, P.C. (red). (2018). Errorless Learning in Neuropsychological Rehabilitation: Mechanisms, Efficacy and Application. Current Issues in Neuropsychology. New York: Routledge.
Kapittel 5. Application of errorless learning in adult acquired brain injury rehabilitation
Artikler
Andelic, N., Howe, E. I., Hellstrøm, T., Sanchez, M.F., Lu, J., Løvstad, M., Røe, C. (2018). Disability and quality of life 20 years after traumatic brain injury. Brain and behavior. https://doi.org/10.1002/brb3.1018.
Ashworth, F., Gracey, F., & Gilbert, P. (2011). Compassion Focused Therapy After Traumatic Brain Injury: Theoretical Foundations and a Case Illustration. Brain Impairment, 12(2), 128-139. doi:10.1375/brim.12.2.128
Bayley, M. T., Tate, R., Douglas, J. M., Turkstra, L. S., Ponsford, J., Stergiou-Kita, M., . . .Panel, I. E. (2014). INCOG guidelines for cognitive rehabilitation following traumatic brain injury: methods and overview. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 29(4), 290-306. doi:10.1097/HTR.0000000000000070
Boksem, M.A., Tops, M. (2008). Mental fatigue: costs and benefits. Brain research reviews, 59(1), 125-39.
Bonanno, G. A. (2012). Uses and abuses of the resilience construct: Loss, trauma, and health- related adversities. Social Science & Medicine, 74(5), 753-756.
Bovend’Eerdt, T.J.H., Botell, R.E. & Wade, D.T. (2009). Writing SMART rehabilitation goals and achieving goal attainment scaling: a practical guide. Clinical Rehabilitation, 23, 352–361.
Cicerone, K. D., Langenbahn, D. M., Braden, C., Malec, J. F., Kalmar, K., Fraas, M., Felicetti, T., Laatsch, L., Harley, J. P., Bergquist, T., Azulay, J., Cantor, J., Ashman, T. (2011). Evidence based cognitive rehabilitation: updated review of the literature from 2003 through 2008. Archives of Physical Medicine and Rehabilitation, 92(4), 519-530. doi:10.1016/j.apmr.2010.11.015
Evans, J. J. (2011). Positive Psychology and Brain Injury Rehabilitation. Brain Impairment, 12(2), 117–127. doi: 10.1375/brim.12.2.117
Gracey, F., Palmer, S., Rous, B., Psaila, K., Shaw, K., O`Dell, J., Mohamad, S. (2008). "Feeling part of things": Personal construction of identity after brain injury. Neuropsychological Rehabilitation, 18 (5/6), 627-650. doi:10.1080/09602010802041238
Howe, E.I., Andelic, N., Perrin, P.B., Røe, C., Sigurdardottir, S., Arango-Lasprilla, J. C., Hellstrøm,T., Sanchez, M.F., Lu, J., Løvstad, M., Forslund, M. V. (2018). Employment probability trajectories up to 10 years after moderate-to-severe traumatic brain injury. Frontiers in Neurotrauma. https://doi.org/10.3389/fneur.2018.01051.
Kreutzer, J. S., Marwitz, J. H., Godwin, E.E., & Arango-Lasprilla, J. C. (2010). Practical Approaches to Effective Family Intervention After Brain Injury. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 25(2), 113-120. doi:10.1097/HTR.0b013e3181cf0712
Lerdal, A., Bakken, L. N., Kouwenhoven, S. E., Pedersen, G., Kirkevold, M., Finset, A., & Kim, H. S. (2009). Poststroke fatigue - a review. Journal of Pain and Symptom Management, 38(6), 928-949. doi:10.1016/j.jpainsymman.2009.04.028
Levine, B., Schweizer, T. A., O’Connor, C., Turner, G., Gillingham, S., Stuss, D.T., & Robertson, I. H. (2011). Rehabilitation of executive functioning in patients with frontal lobe brain damage with goal management training. Frontiers in Human Neuroscience, 5 (9). doi:10.3389/fnhum.2011.00009
Lezak, M. D. (1988). Brain Damage is a Family Affair. Journal of Clinical and Experimental Neuropsychology, 10(1), 11-23. Hentet fra https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/3275687
Longworth, C., Deakins, J., Rose, D. & Gracey, F. (2018). The nature of self-esteem and its relationship to anxiety and depression in adult acquired brain injury, Neuropsychological Rehabilitation, 28:7, 1078-1094. doi: 10.1080/09602011.2016.1226185
Neils-Strunjas, J., Paul, D., Clark, A.N., Mudar, R., Duff, M.C., Waldron-Perrine, B. & Bechtold, K. T. (2017). Role of resilience in the rehabilitation of adults with acquired brain injury, Brain Injury, 31:2, 131-139, doi: 10.1080/02699052.2016.1229032
Orff, H. J., Ayalon, L., & Drummond, S. P. (2009). Traumatic brain injury and sleep disturbance: a review of current research. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 24(3),155-65. doi:10.1097/HTR.0b013e3181a0b281
Ponsford, J. L., & Sinclair, K. L. (2014). Sleep and fatigue following traumatic brain injury. Psychiatric Clinics of North America, 37(1), 77-89. doi:10.1016/j.psc.2013.10.001
Ponsford, J., Always, Y., Gould, K. R. (2018). Epidemiology and Natural History of Psychiatric Disorders After TBI. The Journal of Neuropsychiatry and clinical newurosciences. doi: 10.1176/appi.neuropsych.18040093.
Ponsford, J., Bayley, M., Wiseman-Hakes, C., Togher, L., Velikonja, D., McIntyre, A., . . . Panel, I. E. (2014). INCOG recommendations for management of cognition following traumatic brain injury, part II: attention and information processing speed. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 29(4), 321-337. doi:10.1097/HTR.0000000000000072
Ponsford, J., Janzen, S., McIntyre, A., Bayley, M., Velikonja, D., Tate, R., & Panel, I.E. (2014). INCOG recommendations for management of cognition following traumatic brain injury, part I: posttraumatic amnesia/delirium. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 29(4), 307-320. doi:10.1097/HTR.0000000000000074
Ruff, R. (2013). Selecting the appropriate psychotherapies for individuals with traumatic brain injury: What works and what does not? NeuroRehabilitation, 32(4), 771–779. doi:10.3233/NRE-130901.
Solbakk, A. K., Schanke, A. K., Krogstad, J. M. (2008). Hodeskader hos voksne: diagnostikk og rehabilitering. Tidsskrift for Norsk Psykologforening, 45(9), 1098-1107. Hentet fra http://www.psykologtidsskriftet.no/index.php?seks_id=57301&a=2
Tate, R., Kennedy, M., Ponsford, J., Douglas, J., Velikonja, D., Bayley, M., & Stergiou-Kita, M. (2014). INCOG recommendations for management of cognition following traumatic brain injury, part III: executive function and self-awareness. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 29(4), 338-352. doi:10.1097/HTR.0000000000000068
Velikonja, D., Tate, R., Ponsford, J., McIntyre, A., Janzen, S., Bayley, M., & Panel, I. E. (2014). INCOG recommendations for management of cognition following traumatic brain injury, part V: memory. Journal of Head Trauma Rehabilitation, 29(4), 369-386. doi:10.1097/HTR.0000000000000069
Yeates, G. N., Gracey, F., & McGrath, J. C. (2008). A biopsychosocial deconstruction of "personality change" following acquired brain injury. Neuropsychological Rehabilitation, 18(5-6), 566-89. doi: 10.1080/09602010802151532