denne uka har vi kommet fram til tilnærminger som har det til felles at de er orientert mot
materialitet, nå skal vi snakke om ny-evolusjonisme og kulturøkologi i denne videoen og politisk økonomi i den neste.
Forrige uke snakket vi om symboler fortolkning om blant annet Clifford Geertz og i dag skal jeg starte med en
en kontrast nettopp mellom Geertz og hans symbol orienterte fortolkende antropologi og de mer materialorienterte
tekstene denne uka. For Geertz han har altså fokus på symboler mening kulturell kontekst og så videre så det er en
Type antropologi som er interessert i hvordan vi tolker virkeligheten hvordan vi fortolker andres fortolkninger
Av virkeligheten som antropologer, vi snakket om tykke beskrivelser og meningsnett blant annet. En av de store debattene
Geertz var involvert i amerikansk politikk på denne tiden var en sånn motsetning
mellom de som var opptatt av meningsorienterte tilnærminger Og de som opptatt av mer materialitetsorienterte tilnærminger
Dere ser det veldig tydelig og det blir beskrevet veldig fint i Ordner sin artikkel
Theory in antropologi since the 60s. Geertz og de andre fortolkende antropologene stod overfor en annen stor blokk som hadde helt
forskjellig syn på hva kulturer består av og hva antropologien skulle være nemlig kulturøkologene og ny-
Evolusjonistene blant annet da Roy Rappaport og Julian Steward. Ortner beskriver situasjonen slik "whereas the
cultural ecologists altså Rappaport blant annet consider the symbolic anthropologist to be fussy-headed
Mentalists involved in unscientific and unverifiable flight of subjective interpretation
the symbolic anthropologists considered cultural ecology to be involved with mindlessness and sterile scientism,
counting calories and measuring rainfall"
Det er et veldig kjent fenomen at meningsmotstandere ofte konstruerer en karikatur av den de debaterer
mot det ser vi jo tydelig her i dette tilfellet selv om dere ser i Rappaport teksten at han
faktisk teller jo kalorier.. uansett. Satt på spissen så beveger vi oss denne uken vekk fra the fussy-headed mentalists og over mot
de som driver med mindlessness and sterile scientism. Eller sagt på litt med en nøktern måte fra menings
orienterte er tilnærminger til materialitetsorienterte tilnærminger, og slik ser det altså ut for oss i dag Vi har da denne
store motsetninger mening og materialitet, for materialitet har vi da altså tre forskjellige tilnærminger ny-evolusjonistene Steward
Kultur-økologi med Rappaport og politisk økonomi med Wolf. Forøvrig så man snakker også om dette skillet
mening og materialitet ofte som
Idealisme vs materialisme og det er akkurat samme, men det kan være litt forvirrende siden både idealisme og
Materialisme betyr noe annet i dagligtalen ikke sant. Så hva ligger i det å være materialistisk
orientert eller orientert mot materialitet? Det ligger i at man ser på visse ting i praksis
Man er interessert i visse ting det ligger i hva man antar er relevant for å forstå mennesker og Samfunn men
det ligger også grunnleggende som ontologiske antagelser og ikke bare hva vi bør studere antagelsen om hva
samfunn og mennesker består av hva et samfunn er og hva et menneske er. Samfunn er grunnleggende sett et
fenomen som står om materielle relasjoner mener disse her da og et menneske altså grunnleggende sett involvert
I materielle relasjoner
Så hvordan kan dette se ut? Ja vi kan starte med et eksempel og det er noe som to av de tekstene har
til felles Steward og Rappaport og det er nemlig at det er fokus på tilpasning så jeg starter nå med
Julian Steward. Som er en av de vi kaller ny-evolusjonist.
nå tenker dere kanskje at evolusjonisme det var noe antropologien hadde lagt veldig langt bak seg for
lenge siden og det stemmer forsåvidt, vi kan også se at Julian Steward i den teksten dere leser er ganske så
forsiktig og påpasselig med å påpeke at han er ikke sånn som de gamle evolusjonistene, han er påpasselig med
å få fram at han må ikke forveksles med dem han gjør ikke det de gjør. Vi kan huske helt tilbake til
disse gamle evolusjonistene ikke sant som dere leste litt om i den første uka, de tenkte med antagelser om unilineære evolusjon ikke
sant de antagelsene om at alle samfunn befant seg på forskjellige steder i en felles
Unilineær progressiv utviklingslinje fram mot sivilisasjon.
Steward sier at det er selvfølgelig mye mer komplekst enn som så og han tar da avstand fra mange av de
antagelsene som de tidligere evolusjonistene hadde blant annet enn antagelse om framgang. Men på en annen side så argumenterer
han for at det går an å studere sånne stadier i seg selv. Vi har likevel det finnes stadier
og de har likevel en reell eksistens, så vi kan situere Steward et sted mellom relativister og unilineære evolusjonister
og det gjør han også selv. Relativister er også det Steward kaller det i teksten dere leser så de
fremstilles av Steward som om de sier at alle kulturer er fullstendig unike og må forstås for
seg selv som en egen helhet så det er kvalitativt særegne mønstre i hver som disse relativistene
sier
Dette handler om partikularisme som vi har vært inne på, historisk partikularisme som er Boas eller synkron partikularisme
sånn som med Geertz eller Evans-Pritchard det handler om at ingen kulturelle mønstre er bedre eller dårligere enn andre at det
ingen som nødvendigvis fører til noen andre
Geertz er kroneksempelet som Steward ser for seg kan vi tenke oss ikke sant men også mange
andre i amerikansk antropologi på den tiden Margaret Mead og Ruth Benedict er sånne som er gode eksempler her også
På en annen side har vi unilineære evolusjonister Og dette her altså den gamle formen for evolusjonisme men også noen som tok
opp tråden igjen derfra universell evolusjonsskolen som var en ny retning som tok opp igjen mange
elementer fra en evolusjonismen på attenhundretallet i en litt sånn ny form, det er et par velkjente teorier derfra og en av
dem kom fra en som heter Elman Service han skrev om kulturelle sekvenser og mest kjente av disse
sekvensene er Bands, Tribes, Chiefdoms, States så det var en tanke om at dette her som stadier som samfunn
som vi kan klassifisere samfunn iht
En annen kjent teori er teorien om energinivåer og den kom fra en som heter Leslie White og han utviklet da en
lov om hva som lå bak samfunnsutvikling og teorien var at det som styrer kulturer eller
samfunnsutvikling var hvor mye energi et samfunn greide å å utvinne og produsere per person så i et
Jakt og sankersamfunn så ble det generert lite energi i et jordbrukssamfunn ble det generert mer energi
i et industrielt samfunn mye mye mer energi sant så det er energiutvinning som er drivende
for samfunns og kulturell Utvikling ifølge denne teorien. Disse er det sånn nye former for en
universell evolusjonsteori og Steward er ikke helt der et problem Steward har med disse nyere
evolusjonistene hvor de utviklet teorier som ikke var særlig nyttige
nettopp fordi de bestod av veldig veldig veldig grove trekk ikke sant. Så det er ikke så veldig
nyttig å påpeke at mange samfunn at for mange samfunn så går det fra jakt og sanking til jordbruk
til industrisamfunnet. Dette sier ikke så veldig mye om spesifikke samfunn det er ikke så veldig nyttig det ekstremt
grovkornet ikke sant
så ett eller annet sted mellom disse relativistene som tenkte at alle var like og universelle og en
unilineær funksjon som mente at alle i samfunnet gikk gjennom samme lineære utviklingsstige så plasserer Steward
seg og kanskje litt nærmere evolusjon enn partikularisme, så han er ikke så veldig interessert i
lover men heller i trender og tendenser han er ikke så veldig interessert i det unike ved
kulturer han er mer interessert i gjennkjennbare og faktiske sammenhenger og tendenser og mønstrene de kulturelle mønstrene er noe som
finnes faktisk finnes i seg selv mener Steward det er ikke bare noe
Antropologer lager
så hvis vi skal se på dette som en antropologisk tilnærming så er det nyttig å spesifisere Dette da
som finnes et eller annet sted mellom partikularisme og universell evolusjon. Hvordan og hva ser dette ut som
Ikke sant. Så midt i mellom og si at alle kulturer utvikler seg på unike måter på den ene siden og at alle
kulturer følger samme utviklingsstige har vi det Steward kaller begrensede paralleller "limited parallells"
Altså limited parallells i form og funksjon, og disse er lignende som han sier may recur cross culturally
but are not necessarily universal. altså ikke en antagelse på forhånd om at samfunnet følger et
mønster men en slags overbevisning om at det kan finnes slike krysskulturelle mønstre for samfunnstrekk
Så det er snakk om Samfunnets karakteristikker som ligner på forskjellige steder i verden og det er
snakk om en tanke om at det at de ligner ikke er tilfeldig, det ligger i felles tilpasning så en måte
Dette har blitt konkretisert på er gjennom konseptet om Culture areas altså kulturområder
hvor kulturer har lignende trekk og det gir mye common Sense mening at det i en region la oss si
Skandinavia så finnes kulturer som har lignende trekk ikke sant. Stewart mener da at disse parallelle
trekkene ikke bare er et regionalt fenomen, det er ikke knyttet til sted men mer knyttet til miljøet
og relasjoner mellom kulturelle trekk og dermed kommer han fram til denne Ideen om kulturtyper Og dette er
Det viktigste tenker jeg å få med seg fra ny-evolusjonisme og Steward det er dette med kulturtyper
så kulturtyper er mer spesifikt enn kulturområder Det er ikke like grovt og det er ikke like sånn
generelt Det er ikke bare sånn at kulturer i Sørøst-Asia ligner på hverandre eller at kulturer i
arktiske områder har felles trekk men det er også sånn at det kan finnes mønstre som oppstår i
vidt forskjellige kulturer eller kulturer på vidt forskjellige steder gjennom at de har lignende tilpasning til
miljøet og lignende organisering innad i kulturen, så tilpasning til miljøet er veldig viktig
del av kulturtyper men det er ikke bare da snakk om økonomi og økologi det er snakk om at flere sfærer
Av samfunnet passer sammen på lignende måte så det kan være en bestemt form for produksjon i
kombinasjon med en bestemt form for sosial organisering for eksempel
Og det er mønstre av slike kombinasjoner som Steward da kaller kulturtyper, og vi kan se litt på noen eksempler så han
sier at dette er en Constellation of causally interrelated features Så det er da For eksempel
tilpasning + organisering og det er disse da causally interrelated features og tanken er at hvis to samfunn har samme tilpasning og
samme sosiale organisering så vil de også ha mange andre likheter og det fenomenet er det verdt for Steward
Å kalle for da en kultur type
The patrilineal band er en kulturtype som Steward mener, dette er en kulturtype som han selv skrev om og det fungerer
sånn at den er definert av en tilpasning band og de driver med jakt og sanking sant det er tilpasningen og
en kombinasjon av trekk altså band tilpassing + sosial organisering patrilineær avstamning som har både denne
tilpasningen og denne tilpasningen i kombinasjon med denne spesifikke form for sosial organisering
Da er det verdt å kalle det et reelt mønster for kultur
et annet eksempel er the oriental absolute Society og her er det indikasjons ordbruk som er
tilpasningen og absolutisme som sosiopolitisk struktur så når disse trekkene oppstår i
Kombinasjon så er det et sterkt nok mønster til at man kan kalle det en distinkt kulturtype i følge Steward
For å illustrere enda litt mer så kan vi tenke oss om hvordan ville dette sett ut for disse to grundige eksemplene vi har vært
litt innom hvordan ville det sett ut hvis vi skulle klassifisert Nuerne som en kulturtype
Hvordan ville det sett ut hvis vi skulle gjøre Swat folket om til en kulturtype? Her er det også lov å stoppe litt
opp og tenke litt etter kanskje skrive ned en idé så det vil kanskje
ligger det å tenke ut par 2-3 karakteristikker som kjennetegner disse samfunnene i form av
tilpasning og sosial organisering og slå sammen disse til et navn og da får vi kanskje en kulturype
Her er det jeg kom på hvis Nuerne representerte en kulturtupe så ville jeg kanskje kalt
det det segmentære semi nomadiske kvegdriftsamfunnet. Hvis Swat folket var en kulturtype
Det kan kalles det akefale det kaste-baserte jordbrukssamfunnet, så i begge tilfeller er det
en sammensetning en kombinasjon av tilpassing altså for Nuerne semi-nomadiske kvegdriftsamfunn og
sosial organisering segmentert samfunn ikke sant. Et viktig poeng er også det at om vi skulle studert Swat
eller Nuerne som en ny-evolusjonist så ville vi da vært interessert i kulturtypen i seg selv, ikke i Swatfolket
spesifikt men i Swat folket fordi de kunne fortelle oss noe mer om denne generelle
kulturtypen, det akefale kaste-baserte
jordbrukssamfunnet så vi vil ikke tenke oss at dette er et universelt Stadium som alle kulturer går
gjennom på veien til sivilisasjonen vi vil ikke tenke oss det, vi vil heller ikke si at dette kun er
noe helt egen unikt særegen med denne kulturen. I stedet vil man si at det er en kulturtype og
kombinasjon av trekk som vi vil kunne finne paralleller til andre steder. En annen som
også har et fokus på tilpasning er Rappaport og hans kulturøkologi. Rappaport ser på et ritual
Som han gjør i teksten dere leser så fremhever han da at ritualet er en del av tilpasningen til omgivelsene Ritualet har en
funksjon og den funksjonen er å regulere balansen i evolusjonen mellom mennesker og omgivelsene, ikke
interessert i mening ikke sant, interessert i materielle empiriske
Observerbare effekter av ritualet. Før jeg går litt mer inn i Rappaport sitt case så skal jeg si litt
generelt om funksjons forklaringer og så litt om vi snakket om dette i seminaret, men jeg skal si noe litt mer her.
så funksjonsforklaringer finnes i flere forskjellige retninger i antropologien. Det er ikke bare sånn at
dette er noe sånt som funksjonalismen drev med ikke bare noe sånn som strukturfunksjonalismen drev med men det er modell for en
Type forklaring som kommer igjen i flere former i løpet av faghistorien og funksjonsforklaringer finnes i
mange andre felt også Ikke bare i antropologien og jeg må si at jeg er veldig begeistret for
funksjonsforklaringer de er veldig kule, jeg er ikke begeistret fordi jeg noen gang selv ville finne på å
bruke funksjonsforklaringer men heller fordi de er elegante de er helhetlige det er
veldig
tilfredsstillende å lese en god funksjonsforklaring, det er vakre ting. Men det
grunnleggende med en funksjonsforklaring er at man forklarer noe med den funksjonen det har som vi
kan ta utgangspunkt i i samfunnsfenomener og spørre oss hvorfor skjer dette eller hvorfor gjør
folk dette eller som det er skrevet her hvorfor gjør folk x ikke sant? og med funksjonsforklaringer så vil vi
svare at det er fordi det har en funksjon og et første viktig steg i å forstå en funksjonistisk
forklaringsmodell er å skille mellom årsaker og grunner så på engelsk vil man si reasons or causes og
der er det kanskje tydeligere at det er en forskjellen mellom de to altså at grunner reasons
det er ens egen subjektive grunn, det er det jeg tenker på som min grunn til hvorfor jeg gjør noe
Mine motivasjoner, mens årsak handler om kausal sammenheng the cause det er det som faktisk gjør at noe
skjer
så
med funksjonsforklaringer så skiller man veldig tydelig på det og grunnen er man ikke så veldig interessert i, folks egne
egne opplevde grunner er ikke nødvendigvis så veldig relevant i funksjonsforklaring så men det er
Heller ikke det å si at folks egne oppfatninger av hvorfor de gjør ting er feil, om det er feil eller
riktig er irrelevant dine egne subjektive grunner for handling er funksjonelle, feil eller
Riktig har ikke noe å si, de er en del av det større systemet som sørger for årsakene til det du gjør så et
eksempel som viser veldig tydelig dette skillet mellom grunner og årsaker er et
spørsmål som dette hvorfor har folk sex? og dette er et typisk sånn sosio-biologi eksempel og det er veldig mye
Mye sånn funksjonsforklaringer i sosiologi så dette
Jeg linker til her er en studie som noen psykologer på et universitet i Texas gjorde og
de kom fram til at det er 237 grunner til å ha sex, de spurte masse masse folk da
Og de fikk en hel masse forskjellig svar som du ser her da "I was bored" til "I want to feel closer to god" og 235 andre, men dette
er jo ikke årsaken til sex ikke sant vil en funksjonalistiske orientert analyse si årsaken vil være
reproduksjon blant annet samtidig er det selvfølgelig slik at ingen som har sex gjør det fordi de har
som motivasjon å videreføre arten, det er ingen som gjør det på grunn av den motivasjonen, så der ser dere veldig
tydelige forskjellen mellom hva som er årsaken til at dette skjer til dette fenomenet og folks egne
grunner
Og dere ser også at det som trengs for at dette skal fungere at et sånt funksjonelt systemet
skal fungere er en sånn feedback mekanisme som gir folk motivasjoner. Som gir folk grunner
som faktisk motiverer folk. Et annet eksempel finner vi i Evans-Pritchard og igjen vi kan starte med å
spørre oss Hvorfor gjør folk det? Vi kan starte med et fenomen i Nuer samfunnet og spørre oss om hvorfor
gjør folk x? for eksempel hvorfor driver de med krigføring slåssing og hvorfor har de disse feidene? Evans-Pritchard
Spurte Nuerne og Nuerne ga han grunner for å slåss han skriver "Nuer gave me the
following causes of fighting: a dispute about a cow; a cow or goat eats a man's millet and he strikes it.."
I hovedsak så handler det om kyr
Grunnene til at folk slåss er kyr, årsaken i følge Evans-Pritchard er noe helt annet årsaken er ikke kyr årsaken
er at årsaken ligger i funksjonen som dette fenomenet slåssing har ikke sant Og det er det at
slåssingen som fenomen er med på å regulere avstand og nærhet mellom Nuernes sosiale grupper
Et sted i boka så kaller han så sier han at det har som en funksjon å være som en elastic
band og altså en strikk, slåssing gjør sånn at folk ikke kommer for langt fra hverandre og gjør sånn at
det ikke kommer for nært hverandre så det er funksjonen, det er årsaken til at folk slåss i Nuersamfunnet.
OK jeg har også et tredje eksempel og det er fra Durkheim og det er det siste før vi kommer
fram til Rappaport, jeg ser nå og jeg var ikke helt sikker på om jeg skulle ta med dette for nå ser jeg at
denne videoen kommer til å bli ganske lang, så hvis dere vil hoppe rett til Rappaport så er det helt greit
Å gjøre det og da kommer jeg til å klippe til et sted et tidspunkt som dere kan komme inn i.
Dette tredje eksempelet handler om totemisme og Durkheim er en som skriver om totemisme og han har en veldig tydelig
sånn funksjonsforklaring på totemisme, så vi kan starte med spørsmål Ikke sant Hvorfor har folk
Totem? Hvorfor har folk et dyr for eksempel som vi assosierer med seg og sin gruppe? Hvorfor gjør de
det? Hvis man Spør folk så ja jeg vet ikke hva slags grunner man får kanskje at det
er noe med tradisjon kanskje noe spirituelt, grunnene er ikke så veldig viktige for
funksjonelle funksjonsforklaringer det er årsakene som er viktig årsakene til at folk har totem
ifølge Durkheim totemet er en del av et system som bidrar til å opprettholde samhold og
solidaritet for Durkheim fungerer det hele slik
og jeg skal forklare. Vi kan se for oss at sosialt samhold og gruppedannelse og og grupper i samfunnet
I seg selv oppstår først ut fra en hendelse med kollektivt brus og det er det Durkheim kaller "collective effervescence"
så i denne modellen er det sånn at en gruppe og solidaritet i en gruppe oppstår ut ifra en sånn
opprinnelige hendelse hvor de hadde en felles opplevelse av ett eller annet, vi kan se for oss at det
var noen folk som ikke kjent hverandre som kom sammen og hadde en stor fest hvor det var veldig
veldig mye som kollektiv brus de følte seg som noe mer enn bare seg selv de var en del av større helhet
Det var en skjellsettende opplevelse en veldig meningsfull hendelse for dem
det er opphavet til gruppedannelse kan vi tenke oss og det neste som skjer da er at folk
synes at den er den store festen Ja det var såpass meningsfull at de gjør det da til et rituale
og de begynne å gjøre det regelmessig hvert år what have you
og det blir da til et rituale og hvor kommer Totem fra vi kan tenke oss at det tilfeldigvis
Var en ørn tilstedet da de hadde den opprinnelige ekstatiske festen, så da blir den felles
meningsfulle hendelsen assosiert med en ørn ikke sant ørnefesten og når de da gjør om det
Til et rituale så fortsetter man å feire ørnefesten og man fortsetter å assosiere seg selv også da med ørnen for
eksempel Så når man fortsetter å gjøre ritualet regelmessig så oppstår det etterhvert kollektiv
bevissthet man gjør ritualet om og om igjen og etterhvert så oppstår det en enda sterkere følelse av fellesskap
oppstår et vi og dette vi-et blir etterhvert også assosiert med totemet vi og vi er ørneklanen.
Så da kan dere se at totem
hjelper å opprettholde samhold resten av tiden man ikke driver med ritualet. Så da blir det også samhold mellom
folk som man ikke er direkte kontakt med ikke sant
Og totemet hjelper å uttrykke verdier og hjelper å uttrykke gruppeidentitet det blir som en sånn
konkretisering av det vi har til felles og totemet blir da et symbol for gruppen og det er dette Durkheim
mener med hans veldig kjente uttalelse om at gud er samfunnet som tilber seg selv, så guddommer som
Totemer er et symbol for gruppen og når man tilber en Gud tilber man et symbol for sin egen gruppe.
Så totemet blir til grunner eller motivasjoner, så totemet gir oss grunner for å gjøre ritualet, vi gjør
dette fordi vi ørneklanen ikke sant eller hva som helst, men den egentlige årsaken
ikke sant er at det bidrar til sosial integrasjon at hele systemet har den funksjonen at Det
bidrar til sosial integrasjon.
Så går det da I en sirkel ikke sant som jeg har prøvd å illustrere her fra ritualer som styrker kollektiv
Bevissthet for hver gang vi gjør et rituale så styrker det følelsen av at vi er et vi til
Totem som er som et symbol på gruppen og totem igjen da den annen side gir grunner og motivasjoner
for å fortsette å gjøre ritualet
så ritualet forsterker totemet og det det står for og totemet gir motivasjoner for å fortsette
å gjøre ritualet som igjen forsterker totemet som igjen gir en motivasjon for å fortsette å gjøre ritualet som igjen forsterket
Totemet som igjen gir motivasjoner og i teorien kan dette fortsette å gå i evig selvopprettholdende prosesser
så slik kan en sånn fullstendig funksjonsforklaring se ut og det er veldig elegant synes. Jeg har også
litt nå et litt mer konkret eksempel jeg skal vise dere nå et utdrag et kort utdrag fra en
New York Times dokumentar om sports fans så vi skal se nå noen sports fans i USA som har etablert for seg selv
Et sånt Toten gjennom en sånn opplevelse med collective effervescence
Da er det en link i PowerPointen hvis dere vil se hele videoen.
Så gruppesamhold har opphav i hendelser som skaper kollektiv brus eller collective effervescence som da blir til et
rituale og som skaper kollektiv bevissthet
Så her med Timber Jim og med Solsikken så ser dere et utrolig bra eksempel på åssen dette kan skje
Så vi kan se så si alle elementene i denne Durkheim modellen i dette eksempelet med Timber Jim og dette laget
så dere kan se den opprinnelige hendelsen hvor noe usedvanlig skjedde som ga alle som var der en sånn
følelse av kollektiv brus, noe ekstatisk en euforisk følelse av å være del av noe større enn dem selv da da
de alle sammen startet litt spontant å synge You Are My Sunshine jeg kan tydelig se for meg
at de vil ha det så helt utenfor kroppen følelse en spesiell følelse i den situasjonen den følelsen av at man er del av noe
større en gruppefølelse fellesskapsfølelse, også ble det knyttet til solsikken You Are
My Sunshine Solsikken det er en tilstedeværelse en litt tilfeldigvis tilstedeværelse
Da denne ekstatiske opplevelsen skjedde Og det er noe da de knytter til sin egen gruppe
og så hører det til ritualet ikke sant, de gjør det om til et rituale. De begynner etterhvert å
synge sangen på samme tidspunkt i hver kamp og Solsikken blir et symbol på gruppen De er en del av et
Totem så vi kan da spørre om hvorfor de gjør det ritualet. Hvis vi spør dem så kan de
tenke på grunner som "vi er The Portland timbers" Det er det vi gjør liksom
vi er solsikkeklanen så selvfølgelig gjør vi ritualet, men årsaken ifølge denne modellen vi har
Fra Durkheim er at ritualet sammen med totemet sammen med kollektiv bevissthet skaper og
opprettholder gruppesamhold de skaper og opprettholder gruppen
og så kan vi tenke oss videre at fellesskapet det opprettholdes også i tiden innimellom ritualene
innimellom kampenene også utenom sesongen for eksempel når du møter en annen med samme skjorte
Eller samme caps så blir de begge minnet på at de er del av samme gruppe og de vil også bli minnet på verdien som
de begge legger i gruppen og den identiteten de har som medlem av gruppen.
Ok da er vi fremme ved Rappaport omsider, og alt dette om funksjonsforklaring er selvfølgelig det har dere helt
sikkert skjønt fordi Rappaport sin analyse enda et tydelig eksempel på en
funksjonsforklaring. Rappaport tar utgangspunkt i ritualer og ritual syklusen hos folkegruppen Tsembaga
Maring på Papa Ny-Guinea han viser at disse ritualene har reelle praktiske følger i Tsembagaenes relasjon til andre
Systemer de er koblet til nemlig til omgivelsene og til angre grupper rundt dem. Så ritualene har også en funksjon det har
En slags reguleringsfunksjon merk dere det at han mest av alt er interessert i å
se på de reelle effekten av ritualene og ikke folks motivasjoner for å utføre ritualene. Han er også
interessert i årsaker og ikke grunner
så som med de tidligere eksemplene Vi har sett nå Så Så skiller også Rappaport folk sine grunner fra de
Reelle årsakene, så han sier at "Tsembaga say that they perform the rituals in order to rearrange their
relationships With the Supernatural world" Det er grunnene de har ikke sant, Men årsakene til
ritualene ligger ifølge Rappaport i denne reguleringsfunksjonen som ritualsyklusen har, ritualene
regulerer forholdet mellom Tsambaga folket og naturen og mellom Tsambaga folket og andre grupper i
Nærområdet
og dette handler spesielt om krigføring og slåssing med andre grupper og om dette såkalte
Kaiko-ritualet som er en ritualperiode hvor de slakter griser har fester og hvor det er pause i krigføringen på den ene siden krigøren på
Andre siden hvor det er pause i krigføringen og timingen til de forskjellige
elementene i denne syklusen er spesielt forbundet med griser så det er spesielt forbundet med Hvor
mange griser Det er i grisebestanden, grisene som Tsembaga folket har har ofte positive
virkninger i hagebruket på mange måter, de rydder avfall rundt i hagene og de kan stimulere til
vekst de kan fjerne ugress ved å grave rundt jorda de er cultivating machines skrive Rappaport også
grisene er i mange tilfeller en integrert
Del I Tsembagafolkets økologiske tilpassing ikke sant, men dette er bare når det er et relativt lite
eller moderat antall griser i landskapet. Det kommer et punkt hvor grisene blir en stor byrde, å ha veldig
veldig mange griser for for lokalsamfunnet er extremely burdensome skriver Rappaport ekstremt ekstremt
stor byrde så dette er blant annet fordi grisene når de blir veldig mange så må de få av maten som
mennesker ellers ville spist men også fordi en stor grisebestand kan ha destruktive effekter på landskapet
hvis jeg få av dem så kan det være en positiv ting at de graver i jorda Hvis er veldig
mange av dem som blir for mye graving i jorda. De kan også løpe rundt å ødelegge
Hager og ødelegger jordbruket
så krigføringen og alt det rituelle som følger etter krigføringen fungerer som en reguleringsmekanisme
for grisebestanden
så på slutten av en periode med slåssing så starter en lang og omfattende ritualprosess med flere
stadier så etter at en periode med slåssing er over så anser Tsembagaene seg for å være i gjeld til sine
allierte og sine forfedre, så når krigføringen er over utfører de den rituelle planting av plante som de
Og de slakter litt griser, men ikke så veldig mange fordi det er så mange griser igjen etter
slåssingen og så her ser dere den planten på sliden her til venstre. Og når de har gjort dette så står de da i gjeld til
sine allierte og til sine forfedre helt til de har gravd opp igjen planten og utført Kairo-festivalen
grisefestivalen. Men det som er litt tricky er at begge disse to handlingene og
Å få gravd opp planten og begynne Kaiko-festivalen så trengs det veldig mange griser.
Og det kan ta fem til ti år for at grisebestanden skal bli stor nok til at vi kan få utført denne
festivalen og når disse grisebestanden er såpass stor at den begynner å bli en en byrde for folk og
Landskapet det er nettopp da det fungerer som en trigger for at de kan grave opp planten
å starte opp Kaiko-perioden som da varer ca et år og som inneber at gjester kommer og de
har liksom fester de har dans Og de utveksler verdifulle objekter Og det er en periode med
mye gavmildhet. Så på slutten av denne kaiko-perioden grisefesten med festlighet og gavmildhet så har da
Tsembagaene fått betalt ned gjelden de har til de allierte som har kommet på besøk og spist gris
svin Og til forfedrene og de er da på sett og
Vis klare igjen for krigføring siden de er trygge på at de har med seg forfedrene de har med seg de
allierte igjen og da vi tilbake til der vi startet med med krigføringen og det hele fungerer på
følgende måte at på den ene siden så trenger de da krigføringen og og grisefestivalen for å sørge for at
det ikke blir for mange griser i flokken og i landskapet. Det er extemely burdensome å ha for mange
griser og de trenger på en annen side en stor griseflokk for å kvitte seg med den gjelden de har til
allierte og forfedre som følge av krigføringen og det gjør de da gjennom kaiko og planting av planten.
så for Rappaport så fungerer ritualet med med grisene og hele den ritualsyklusen som en slags
termostat den slår inn når det blir for mange griser og den sørger også for at det ikke blir for få griser
og det gjør den ved at det er en lang periode hvor grisebestanden bygget seg opp
igjen etter krigføring og fram mot Kaiko-festivalen. Det er en 5-10 år lang periode hvor grisebestanden bygges opp
igjen og hvor de ikke spiser så mye gris, og denne reguleringsfunksjonen sier Rappaport for det første er en
såkalt transducer og andre at det fungerer som en homeostat så transducer altså å transduce betyr å
overføre eller konvertere og det brukes ofte om å konvertere en type energi til en annen type
energi så den er transducer effekten den overføringsfunksjonen ligger i
Det at ritualene letter spenningene i et system ved å overføre effekter til et annet, så for eksempel også
letter det spenningen i griser mennesker landskap systemet ved å overføre effekter
Tsembaga folket i relasjon til allierte og fiendesystemet ikke sant.
Krigføring og det som følger av krigføring er da en reguleringsmekanisme for mennesker gris landskap
systemet, stresset i mennesker- gris- landskapssystemet det lokale systemet som Rappaport kaller det blir altså
lett gjennom og liksom koble inn et annet ekstern system nemlig Tsembaga relasjon til nabogruppen
systemet som Rappaport kaller det regionale systemet, så krigføring skjer da for å justere antagelser Og det
skjer gjennom at man ruter det om til et eksternt system men ritualet med planten og
Kaiko-festivalen sørger også for at lokale systemet da mennesker- griser- landskapssystemet får en lang
periode fri fra krigføring og fra krigføringens destruktive virkninger, så ritualsyklusen gjør at landskapet og griseflokken får tatt seg inn
og bygd seg opp igjen over en sånn 5-10 års lang periode
men den gjør også da at griseflokken ikke blir så stor at den blir en byrde for
Landskapet, så på den ene siden blir det sørget for at griseflokken ikke blir for stor på den annen side så gir
Den også griseflokken en lang periode på 5-10 for å ta seg inn igjen Og bygges opp igjen så den er en
termostat som regulerer både om det blir for varmt og om det blir kaldt kan vi si. Den andre funksjonen som
Rappaport kaller homeostatfunksjonen beskriver da hvordan alt i Dette systemet det totale systemet
begge de to systemene jeg har omtalt så langt bidrar til at hele systemet deler av systemet er i balanse så
homeostat homeostasis er en stabil tilstand så da satte han homeo og stasis
sammen. Så homeostasis funksjonen peker på det
at ritualene opprettholder for det
totale systemet en sånn lik og vedvarende tilstand så virkningen i totale systemet er slik at delene
justeres slik at helheten i det totale systemet som omfatter både lokale systemet og det regionale systemet
opprettholdes i balanse
Alt I alt en veldig flott tilfredsstillende forklaring og en elegant modell synes jeg da. Og som sagt jeg
Synes disse type forklaringer er veldig kule. Men jeg burde også nevnte at det er
ekstremt mye man kan kritisere, de gir for eksempel ikke veldig tykke beskrivelser ville
Kanskje Geertz sagt. veldig mange antropologer ville si at det er veldig problematisk å være såpass lite
interessert i hva folk selv mener om det de gjør sånn som vil være med en funksjonsforklaring, og
mange andre problemer men veldig interessant likevel. Helt til slutt har jeg et par spørsmål dere kan tenke
Videre på. Kan du tenke deg om du er med i noen funksjonelle systemer? Hva ville det vært?
Hva impliserer slike forklaringer og menneskers tanker og handlingsfrihet og
Agens, hva tror dere Barth ville sagt?