Vi skal gå videre til marxistisk inspirert antropologi og spesifikt da politisk økonomi. Marx har hatt veldig stor
innflytelse innenfor sosialantropologien og samfunnsvitenskapen generelt og Dette var da trender først
og fremst kan assosiere med 60 og 70-tallet og denne tidens strømninger i verden, tenk på
studentopprøret i Paris 68 demonstrasjoner mot Vietnamkrigen i USA arbeiderbevegelse rundt i verden
feminismen Black Panther så borgerrettighetsbevegelsen i USA generelt på mange måter opprør mot det
etablerte og Marx teorier var en viktig del av den kollektive meningsdannelsen i denne perioden og var også viktig
innen antropologien og det var flere forskjellige retninger som da tok inspirasjon fra Marx på litt
forskjellige måter
og vi har sett på et par av disse allerede Bourdieu og Manchester skolen og vi har nå et eksempel
til i dag og det er da Eric Wolf og politisk økonomi, Marx har også vært en viktig innflytelseskilde for det dere
Kommer til å få lese i de neste ukene blant annet post-kolonial antropologi og feministisk antropologi. så det er mye man kan si om Marx, jeg vil bare
trekke fram et par ting her nå et par konsepter som er spesielt nyttig for å forstå Eric Wolf
og det er da base og overbygning og produksjonsmodus, så Marx sin sosiologi kalles ofte historisk
Materialisme Så det er også en utpreget materialitetsorientert tilnærming og materialismen kommer
tydelig fram i dette
Skillet mellom base og overbygning dette er begreper som kan ses på som svar på spørsmål Hva samfunnet består av. Basen
er noe grunnleggende mens overbygning er noe som tar form fra basen. Base gir form til overbyggingen, basen er en
slags underliggende struktur som er styrende for andre ting i en kultur eller et samfunn. Basen
ligger først og fremst i produksjonsrelasjonene så det handler om det Marx kaller produksjonsmodus
Og det handler om folks relasjon til produksjonsmidlene, så produksjonmodus er en betegnelse som sier noe
om samfunnet som helhet eller sier noe om tingens tilstand på et samfunnsnivå så forskjellige samfunn har
forskjellig produksjonsmoduser og
Marx dikterer tre av dem: føydalisme og kapitalisme og kommunisme han skriver hovedsak om kapitalisme. Produksjonsmodus er blant annet definert som
Mønstre i relasjonen folk har til produksjonsmidlene, det vi kaller means of production. Så dette
er da produksjonsmidlene feks kapital, det er fabrikker, det er land som dyrkes, det er råmaterialer
naturressurser osv Så det er midler for produksjon og Folk står i forskjellige relasjonen til de midlene
innenfor produksjon, og i kapitalismen i den produksjonsmodusen så er det en utpreget todeling hvor du har
proletariatet og borgerskapet og de som eier produksjonsmidlene det er da borgerskapet og de som
ikke eier produksjonsmidler men må selge sin arbeidskraft Det er arbeiderne
så da får du to klasser utifra det at de har forskjellig relasjon til produksjonsmidlene. Så base i
kapitalismen som produksjonssystem består av i et sett av relasjoner rundt produksjonsmidlene, og her
Er en fin illustrasjon jeg fant på internett så her kan vi se en illustrasjon av hva slags forskjellige ting
som utgjør basen og hva slags forskjellige ting som utgjør og overbygningen, basen er da the means of
production, Det er økonomiske relasjoner det er borgerskapet og arbeiderklassen og overbygningen er det vi ofte tenker på
som kultur, politikk, Media, religion osv og basen er det som former overbygningen mens overbygningen ofte er tenkt på
Som noe som har funksjon å opprettholde de relasjonene som ligger i basen
så marxismen er da en materialistisk tilnærming men i antropologien er vi ofte opptatt av kultur
Hva er det noe vi bør kanskje spørre oss? Hva er kultur da i et marxistisk perspektiv? Kultur for det
første det ligger i overbygningen, kultur blir gitt form av klasserelasjonene i et samfunn så kultur kan vi
vi ligger da for det første i noe man kaller klassebevissthet en slags bevissthet om at vi har en
felles skjebne de som er i den samme klassen en felles kraft om at vi har en felles relasjon til
produksjonsmidlene så mine måter å tenke på kommer fra den posisjonen jeg har i relasjon til
produksjonsmidler og klassebevissthet går på at jeg erkjenner at jeg har samme bevissthet om meg selv som de i
samme klasse som meg de som også er i samme posisjon som meg
Kulturen ligger også i det vi kan falsk bevissthet så det vil være da når man ikke har erkjent man har
ikke våknet opp til sannheten i sin situasjonen ikke har våknet opp til sin klassebevissthet når
man ikke ennå ikke innser at man er undertrykt som arbeider så er det på grunn av en falsk
bevissthet, satt på spissen Er det slik at hvis du ser på deg selv og tenker jeg utnyttes jo ikke av kapitalismen
så er det da enten fordi du er en av de som utnytter at du eier produksjonsmidlene eller
fordi du ikke innsett hvordan du utnyttes, du har ikke våknet opp til realiteten i din situasjon. Kultur
ligger også i mystifisering. Mye av det vi kaller kultur ifølge Marx fungerer som et slør
foran øynene våre som gjør at vi ikke ser ting slik de egentlig er. Det ligger i det Marx sier
om religion for eksempel at det er et opium for massene, og dette er også litt som dominans systemets forkledning
som vi var innom siste uken med Bourdieu. Men det er også motmakt og heterodoksi i overbygningen, og visse steder
i det Marx har skrevet så gir han en rolle til offentlige intellektuelle på den måten så han sier at
offentlige intellektuelle kan bidra til at folk våkner opp og innser at de er undertrykt og at offentlig intelle-
ktuelle dermed kan bidra til at folk organiserer seg og gjør opprør. Så det er en slags revolusjonært
potensiale også i klassebevissthet og dette er noe som ligger i kulturen.
Kulturen kan ha som jordmorfunksjon kanskje for å frembringe revolusjon. Kultur er altså det
som mystifiserer, det som bidrar til at arbeidere ikke innser at man er i en undertrykt klasse
Og som egentlig har ting til felles men kultur er også det som kan bidra til at man våkner opp
Og ser realiteten at man innser at han er arbeiderklassen og man er systematisk utnyttet av borgerskapet som
Eier ting. For å introdusere Wolf så kan vi kort nevne et annet skille vi kan tenke med nå i dag og det er intern dynamikk i
motsetning til eksterne prosesser og Bourdieu kan vi godt si har et fokus på intern dynamikk
Steward har også og det er veldig tydelig det han er opptatt, han er opptatt av tilpasning og Rappaport også veldig
tydelig på intern dynamikk. Wolf er en kontrast her
Han har tydelig fokus på eksterne prosesser, eksterne relasjoner. Han trekker eksplisitt
på det som heter World systems Theory som er en teori assosiert med en som heter Emanuel Wallerstein og denne teorien går
ut på at verden er stort sammenhengende økonomisk system så det er ingen steder i verden som ikke er med
i det store systemet som er den globale verdensøkonomien. Man har hatt en tendens til å dele inn
verden i to forskjellige kategorier kjernen og i periferien. Kjernelandene er de landene som Europa og USA
for eksempel som trekker ut verdier fra periferi-landene som er det vi ofte tenker på som
Den tredje verden og dette ligner litt på skillet mellom borgerskap
og proletariatet
men på en global skala eller nasjonalstat skala så i periferien så er det liksom arbeiderklasse
landene Hvor mye av produksjonen og utvinning foregår også strømmer overskuddet derfra og til
Kjernelandene som kan forstås som de globale eierene av produksjonsmidlene. Dette gir da et tydelig fokus på
Ekstern påvirkning eller som intergruppe relasjoner eller en intra-gruppe og for å forstå folk på
Ett sted er det da helt nødvendig i følge Wolf og Wallerstein og forstå hvor de befinner seg i det globale
økonomiske systemet. Man kan ikke forstå dem liksom bare for seg selv
Wolf mener at det er store problemer i samfunnsfagene, så de forskjellige samfunnsfagene har delt seg opp
Og oppstykket verden opp i domener som de hver for seg studerer og deretter har de overbevist seg selv om at disse
domenene er virkelige, og dette har gjort at de alle sammen har problemer med å se forbindelser og
historiske forbindelser og globale forbindelser. Så denne oppstykkingen startet av på midten av 1800-tallet i
den perioden hvor de fleste av samfunnsfagene liksom fant sine nisjer så før dette så fantes
samfunnsvitenskapen som studerte produksjonsform stat og samfunnsklasser og politikk og sosiale relasjoner sammen i
kombinasjon på en litt mer holistisk måte, men så ble altså samfunnsvitenskapene stykket opp
det ble etablert en slags arbeidsdeling mellom dem og det har ført til at hver og en av
samfunnsvitenskapene har tenkt på sin lille kunstige avgrensede del av virkeligheten som reell som
ekte. Så økonomi ble til et fag som studerte markeder ofte i en sånn abstrakt form, idealtypiske
modeller av markedet og så istedenfor å studere produksjon innvevd i sosiale relasjoner så lagde de
modeller av tilbud og etterspørsel og markedslikevekt osv. Statsvitenskap tok også tak i den lille
flik av virkeligheten en politisk sfære som om den var avgrenset fra resten av store helheten som
var virkeligheten og statsvitenskap ble til en sånn abstrakt studie av av prosesser for strategiske
valg altså decision-making
og Wolf går litt mer grundig inn i sosiologien og antropologi, og sosiologi sier han hadde sitt opphav i forsøk på å motvirke
Følelse av samfunnsoppløsning på midten av 1800-tallet, så det var en utbredt følelse blant en del av
vestlige samfunn av at nye samfunnstrender vil føre til en sånn nedbrytning av fellesskap og sosiologi
På en måte som å takle dette problemet Hva Hvordan skal vi forstå nedbrytningen av fellesskap
som kom med moderniteten. så dermed så får man mye forskjellig sosiologisk teori som handlet om et
sånt stort overordnet skille mellom to former for sosialitet, en form som er en tradisjonell om en nær og
solide rasjonelle bånd og en annen form som er mer moderne med løse formelle bånd og eksempler på dette
Gemeinschaft og Gesellschaft fra Ferdinand Tönnies og Durkheim sitt Mekaniske organiske
solidaritet. Så sosiologi fant sin nisje og det handlet om et stort
skille mellom det tradisjonelle og det moderne og det som startet Som en kritikk av det moderne ble etter
Hvert modernitetsteori som så på det moderne som noe positivt og ettertraktet og som konstruerte som en
Motpol de andre da ikke vestlige samfunnene som var utenfor den moderne verden Og det var disse som ble
Antropologiens nisje sier Wolf. Og på samme måte som med de andre fagene tenkte på sin kunstig avgrensede
lille flik av virkeligheten som om den var ekte så tok antropologene disse tradisjonelle samfunnene
og behandlet dem som avgrensede enheter
med uavhengig reell eksistens.
Så det som skjedde var oppstykking og reifisering og her er et sitat som viser godt hva han mener og
jeg skal bare lese det kjapt "ostensibly engaged in the study of human behaviours, the various
disciplines parcel out the subject among themselves. Each then proceeds to set up a model seemingly a means to explain hard observable facts
Yet actually an ideologically loaded scheme geared to a narrow definition of a subject matter. Such schemes provide
Self-fulfilling answers" han sier at de forskjellige samfunnsfagene som alle egentlig skal
være opptatt av studiene av menneskelig handling og samhandling, menneskelig atferd. Alle de har da stykket dette opp i kunstige
avgrensede deler som de hver og en har tatt ansvar for å så lager de da modeller som
Får det til å virke som om disse avgrensede delene var virkelig, og dette siste er altså reifisering og det betyr at
Tingliggjøring og behandle et konsept eller modell som om det var noe ekte, som en ting. Som feks markedet, markedet er
et konsept, det er en modell som vi er veldig ofte har en tendens til å behandle
som om det var en ekte reell avgrenset helhetlig ting. Det samme gjelder nasjonen, nasjonen er en fiksjon men vi reifisier
nasjonen vi antar at hun er en ting med skarpe grenser som eksisterer adskilt fra andre elementer
i den sosiale virkeligheten
så problemene er også da oppstykking og reifisering og vi kan se litt nærmere på hvordan dette ser ut
for antropologien spesifikt. For antropologien er denne forestillingen om
bounded systems som er det store problemet også avgrensede Systemer, og dette kommer i veldig mange
forskjellige former i antropologiens historie men nesten all antropologi opp til Wolf sin tid er ifølge Wolf rammet
Av denne kritikken. Nesten alt vi har lest så langt kanskje men noen små unntak er antropologi som Wolf kritiserer for å
Videreføre antagelser om at samfunnene de studerer er avgrensede systemer, bounded systems. Jeg har skrevet det opp på sliden her dere kan ta
En nærmere kikk der. men poenget er at i alle
tilfellene så overser man interconnections altså forbindelser og det har den effekten at av
studier blir statiske og uten historie så disse avgrensede systemene blir som øyer av kultur liksom avskåret fra
resten av verden og de har fryst i tid det er avskåret fra fortiden også. Dette er måten å antropologien reifiserer
modeller de har av virkeligheten, vi studerer samfunn med modeller og avgrensede enheter og behandler da
disse modellene som om de faktisk var virkeligheten. Å overse forbindelser på den måten er som å
utviske 500 år med confrontation, killing, Resurrection, and accomodation. Så antropologi som behandler samfunn
som avgrensede systemer er ifølge Wolf en type antropologi som fortier
mye av det grusomme ved kolonihistorie
løsningen på disse problemene med oppstykking og reifisering er å finne i Marx i følge Wolf. Mer spesifikt i et fokus på
produksjonsmodus og på globale befinnelser. La meg si litt om produksjonsmodus først. så produksjon er i følge Wolf
the condition of Being Human sier han, hvis vi starter med produksjon som utgangspunktet
kan det være Kjernen i en helhetlig samfunnsvitenskap. Produksjon ifølge Wolf er et fenomen som
innbyr til å beskrive det sosiale det økonomiske og politiske sammen og ikke å stykke dem opp, det kan
motvirke det at økonomene tar for seg økonomi, statsviterne tar for seg politikk sosiologene tar for seg
Modernitet osv så i begreper om produksjon så ligger det implisitt både
det at vi må studere menneskets relasjon til naturen, det ligger i hvordan vi omformer naturen de
sosiale relasjonene mennesker skaper seg i mellom gjennom at de omformer naturen og Matti og de symbolsystemene som
oppstår i disse prosessene så gjennom et fokus på produksjon mener Wolf må man nødvendigvis se på alle disse
elementene sammen så dermed gir det kanskje en slags Holisme, ikke holisme i den klassiske antropologiske forstanden men at vi må se på alle
disse samfunnselementene som har vært oppstykket sammen og i kombinasjon og det kan motvirke oppstykking. NOTE Treffsikkerhet: 90% (HØY)
Det andre fokuset er av globale forbindelser og verden består av weblike connections sier Wolf.
Og det er forbindelser som har eksistert og utviklet seg i minst 500 år så et fokus på disse Globale forbindelsene
og på historie bøter på problemet med bounded systems, Og det er nettopp her Wolf trekker på Wallerstein og
teorien om world systems, at vi alle over alt i verden er formet av vår plass i den globale økonomiske systemet
Migrasjon av arbeidskraft tema i det kapitelet dere leser i tillegg til introduksjonen i boka kan vi se på som et tema
som forener disse to fokusområdene produksjonsmodus og globale forbindelser, så migrasjon av arbeidskraft er et
spesielt interessant
tema å se på nettopp fordi det viser tydelig både produksjon og globale forbindelser
Et stort overordnet spørsmål innenfor det temaet om migrasjon av arbeidskraft er da Hvordan
skapes arbeiderklasser og dette tar Wolf for seg og han sier at det finnes noen generelle trekk ved
ved denne prosessen og et sånn trekk er en grunnleggende prosess en grunnleggende tendens i
kapitalismen og det er at kapitalismen har en sånn tendens til å streve etter å omforme sosial produksjon
Altså det at mennesker kommer sammen og transformerer natur til overskudd for kapitalismen, så til en
viss grad er prosessen med å gjøre om folk til arbeidere det er sånn integrert del av kapitalismen som
sådan og dermed nokså likt overalt der kapitalisme finnes.
Det er nettopp fordi det å være en arbeider er overalt definert Det samme nemlig å stå i en spesifikk relasjon til
Produksjonsmiddelet, arbeidere overalt er personer som ikke eier produksjonsmidlene men som istedet må selge sin
arbeidskraft til de som eier produksjonsmidlene
Så hvordan skape arbeiderklasser? Det handler om å transformere mennesker til arbeidere, det handler om å ta en
mangfoldig gruppe mennesker og flate ut forskjellene mellom dem, gjøre dem alle til en del av
arbeidsstokken en disposable mass skriver Wolf, altså en homogen masse utbyttbare enheter og samtidig så er det
sånn en tendens til segmentering og til å skape hierarki innad i denne massen av arbeidere så med andre
ord så tar kapitalismen en mangfoldig lokal kompleks gruppe mennesker og transformerer dem til en masse av
arbeidere som alle er like bortsett fra at noen er over og noen er under i et sånt kunstig hierarki
Wolf beskriver da tre bølger av arbeidsmigrasjon tre konkrete tilfeller hvor denne prosessen har
foregått og den første av de er er en bølge som gikk fra landsbygda og inn til by områder og spesielt
refererer han her til tidlig industritid i Europa Hvor fabrikker ble bygd i bynære områder og hvor folk
Fra landsbygda har flyttet fra landsbygda og inn til byene og søker jobber i industrien. Den andre migrasjonsbølgen gikk fra Europa
til den nye verden aller mest da til USA og her er det interessant å se på hvorfor folk flyttet fra Europa til USA
hovedårsaken var altså spredningen av industrikapitalisme i Europa og det at jordbruket ble kommersialisert så den
første migrasjonsbølgen
Er da direkte knyttet til den andre, så veksten av Industri og kommersialisering av jordbruk i Europa
gjorde at det ble veldig mye vanskeligere for bønder å leve og dyrke lokalt. De ble da
displaced agriculturalists altså bønder som er fratatt tilgang til jorda og for disse
displaced agriculturalists så var det en stor del av de som flyttet til USA og når de kom til USA
begynte de fleste av dem å jobbe industrijobber og bidro dermed til økt industrialisering der så det vil ha den samme effekten
At det fratok andre tilgang til jordeie. Den tredje migransjosbåølgen bestod av arbeidere som flyttet til gruvedrift områder og til plantasjer
her kom det for eksempel arbeidsmigranter fra forskjellige land til kull og diamantgruver
i Sør-Afrika Wolf beskriver også en stor migrasjonsbølge fra India
Til plantasjer i Guyana som er i Sør-Amerika og migrasjon fra Kina til Peru og California blant annet
så noe av det som skjedde i den tredje bølgen var altså at de som drev plantasjer kapitalistene de som eide
plantasjene de trengte ny arbeidskraft etter at slaveriet ble avskaffet, da søkte de etter å importere
arbeidere fra der de kunne få dem billigst. Wolf skriver blant annet hvordan plantasjeeiere i Brasil importerte
billig arbeidskraft fra Italia fordi i Italia var det tusenvis av arbeidere uten arbeid etter en
jordbrukskrise på 1870-tallet, displaced agriculturalists ikke sant. De var mennesker som var mulige for kapitalistene
å mobilisere flytte til Brasil til plantasjer
Så da ser vi det samme mønsteret igjen ikke sant kapitalismen fører til at folk ikke har arbeid et sted og
dermed kan flyttes til et annet sted hvor de da kan vi tilby billig arbeidskraft
så disse migrasjonprosessene var drevet av press fra de kapitalistiske systemet og bidro også til
videre industrialisering og videre utvikling av kapitalisme. Kapitalister trenger arbeidskraft og
importerer arbeidskraft fra steder de kan få det billig og det vil ofte være steder hvor folk flytter
fra frivillig på grunn av ettervirkninger av det at kapitalismen flytter på seg så import av billig
arbeidskraft skaper også en stor arbeidsstokk og det er med på å da devaluere hver enkelt arbeider
en stor arbeidsstokk som gjør at du kan gi hver og en av dem mindre lønn fordi det finnes alltid flere du
kan ta av
Mønsteret er da som følger: kapitalismen alternates between mobilization and abandonment Dette er noe dere kan
kjenne igjen fra Paige West som dere leste i SOSANT1000 vi snakket om sykler av fornying og brakklegging
det er da det Wolf omtaler som mobilisering og det å forlate og abandonment.
Abandonment er en slags brakklegging så det handler om at man flytter produksjon til et billigere sted og devaluerer
arbeidere der de blir forlatt, og de som blir forlatt da er klare for å mobiliseres igjen
flyttes til et annet sted hvor kapitalismen trenger billig arbeidskraft. Å mobilisere flere arbeidere
skaper da større
labor supply, en større arbeidsstokk som gjør at hver og en arbeider er mindre verdt så
Abandonment gjøres fordi kapitalisten kan finne billigere arbeidskraft andre steder for eksempel
et av eksemplene var Sørstatene i USA som Wolf skrev om og det fører da til at de som blir forlatt blir
mindre verdt og de igjen kan mobiliseres et annet sted for å gjøre da noen andre mindre ved at
arbeidsstokken der blir større. Så arbeiderne blir da mobilisert og forlatt om og om igjen det at de blir
forlatt det er det som gjør at de blir klare til å bli mobilisert på nytt og det at de blir mobilisert på
nytt Det legger til rette for at andre arbeidere kan bli forlatt slik at de da blir klare til å mobiliseres på
nytt og som da da gjør at andre arbeidere kan bli forlatt osv osv
Wolf skriver om det han omtaler som "the new laborers" han skriver da om bølger i arbeidsmigrasjon fra midten av 1800-tallet
og fram til 1900-tallet
og noe interessant vi kan prøve å spørre oss hva med vår tids nye arbeidere? Vår tids new laborers?
Her har jeg prøvd å tenke på hva er nye viktige former for mobilisering av arbeid i vår tid og et
veldig interessant eksempel på en sånn ny form for arbeidsmobilitet er det man kaller gig-økonomien folk som
jobber via internett og folk som jobber via apper her i den delen av markedet så har teknologi gjort arbeidere mobile
Og flyttbare på en radikal ny måte. Så hvordan kan vi forstå dette her? Hvordan kan vi forstå dette her
med Wolf sine teorier?
Jeg tenker at nøkkelen for å forstå dette ligger i poenget med å skape redundant labor
supply altså et overskudd av arbeidere for kapitalismen som modus skaper en overflod i arbeidsstokken
og det genererer mer profitt som devaluerer arbeidere. Internett-økonomien og gig-økonomien har på en måte skapt
jobber som kan gjøres over alt det er veldig sånn desentraliserte jobber eventuelt så har de
omformet jobber fra sentraliserte jobber til desentralisert jobber som kan gjøres over internett som kan gjøres overalt. Tenk på tech
support arbeidere som sitter på sånne Call centers i India for eksempel. Internett og nye
former for teknologisk mobilitet og som desentralisering har dermed skapt et kolossalt redundant
labor supply nærmest uttømmelig
Så før i tiden så var dette jobber man trengte folk som bodde på et en bestemt sted lokalt sted for å
gjøre nå Kan mange av de samme type jobbene gjøres over internett og Dette gjorde at det umiddelbart
er mye mye større arbeidsstokk for den type jobber og Internett har skapt en enorm redundant
labor supply og det det gjør er at hver enkelt av arbeiderne får disse jobbene for kapitalisten er mindre verdt
fordi det er så mange av dem som er tilgjengelig. Jeg har lagt et hypotetisk eksempel her som vi kan se på så
Se for dere følgende scenario Tenkte det en en en hypotetisk universitetsansatt la oss kalle han
Jon, han sier opp jobben på universitetet for å søke lykken andre steder så han har aspirasjoner
mer enn det universitetsjobben kan gi
Han begynner å jobbe i gig-økonomien, han tenker at han kan kjøre for Uber og bli YouTuber og lage en youtube-kanal
Hvordan kan vi forstå dette med Wolf?
Først kan vi se på en kontrast, hva ville Barth og Leach si?
Vi kan kanskje tenke oss at Barth ville sagt se her folk tar strategiske valg innenfor visse rammer, dette er et
eksempel på at noen tar et strategisk valg om sin situasjon. Wolf ville sagt noe
annet han ville sagt noe sånt som folk opplever å velge Men dette er egentlig en
effekt og funksjonell del av et system som har den tendensen til å generere overskudd av
arbeidskraft som dermed devalurer arbeidere og som skaper mer profitt for kapitalistene.
han kan godt oppleve at han tar valg men egentlig ifølge Wolf så er han en brikke i et større system som
systematisk genererer nye overskudd av arbeidere og dermed mer profitt for de som eier
produksjonsmidlene hans opplevde valg spiller en slags funksjonell rolle i opprettholdelsen av det
kapitalistiske systemet. Sånn som Uber sjåfør så devaluerer han drosjesjåføryrket ved at han gjør arbeidsstokken
der større og det blir større redundant labor supply som gjør at hver enkelt arbeider er mindre
verdt og kan gis mindre lønn. Som Youtuber så skjer det samme men på en litt mer innviklet måte, for det første så
bidrar det til å devaluere content creator og andre som driver med informasjons og underholdningsjobber tenk på
journalister som var mye mer verdsatt før i tiden
men der er også med på produksjon av ad space som igjen er med på å generere mer etterspørsel etter varer
Som gjør at kapitalister kan starte ny produksjon på andre steder og når produksjonen flytter til nye steder blir de gamle brakklagt
Og det gjør at arbeidere på disse gamle stedene blir devaluerte og det gjør at de kan bli flyttet til nye steder og
bli gjort til billig arbeidskraft der som YouTubere er man med på flere sånne store systematiske prosesser
av devaluering og er sånn sett en funksjonell del av et større system og det sleipe her er at dette er
noe han gjør på grunn av sine egne aspirasjoner Hans egne mål hans egne drømmer om hva han vil med livet
så det at Jon prøver å nå sine mål skjer da gjennom strukturer som systematisk er med på å devaluere
arbeidere inkludert ham selv
Og det er et begrep for dette fenomenet og det er cruel optimist dette er et system som systematisk devaluerer arbeidere og hvor
arbeidere gjennom sine egne aspirasjoner og gjennom systemets tendenser og begrensninger bidrar til å
devaluere seg selv så ofte er det slik i vår verden at de eneste mulighetene folk har til å
realisere det de tenker på som et godt liv er gjennom økonomiske Systemer og strukturer og prosesser som
systematisk gjør at de blir mindre verdt. For veldig mange er de eneste måtene som man kan komme
fremover i livet er gjennom de samme kanalene de samme systemene som holder en tilbake og undergraver ens
forsøk på å komme fremover i livet
den eneste måten jeg har å realisere meg selv som person er gjennom et system som devaluerer meg som person. Et spørsmål er
kjenner dere dere igjen i dette?
Hvis dere sier nei så er det ifølge Marx enten fordi dere er en del av borgerskapet eller på grunn av mystifisering
Ved at dere ikke gjenkjenner deres egen undertrykkelse
Jeg har lagt med en lenke her til en video som dere kan kikke på hvis dere vil. Det ligger i sliden,
Den er litt lang så jeg skal ikke klippe den inn i videoen. Den gir et til eksempel på dette her som ikke hypotetisk men helt
konkret og det handle om appen Amazon Flex som er sånn app hvor folk i USA hvem som helst
kan få sånne små oppdragsjobber med å levere pakker for Amazon så Amazon Flex den
appen devaluerer jobben da som sjåfør ikke sant så ved å gjøre dette om til en jobb som hvem som
helst kan gjøre Har Amazon generert en enorm sånn redundant labor supply og de er ikke da avhengig av
profesjonelle sjåfører lenger og dermed blir profesjonelle sjåfører en gruppe som blir devaluert her da
Noe annet her er at det skaper en ekstrem asymmetrisk relasjon mellom arbeidgivere
Og arbeidere hvor det finnes en hel masse arbeidere som er helt avhengig av denne jobben
denne jobben for Amazon men Amazon er ikke avhengig av noen av arbeiderne fordi de har greid å skaffe seg
Kolossal uendelig utømmelig arbeidsstokk å ta av
og de som jobber med Flex da de er liksom Det er helt alene Det er ansvarlig for absolutt alt
noen må til og med leie bil for å jobbe med å levere pakker og de De er ikke ansett som arbeidstakere
Men som brukere av appen Og dette gjør at amazon ikke trenger å være ansvarlig for den på noen måte
Og kan gi dem sparken Det vil si at de kutter deres tilgang til å bruke appen når som helst
De kan gjøre det når som helst uten forvarsel så her i dette tilfellet har arbeiderne ingen makt de er ikke
definert som arbeider en gang men som brukere så de kan ikke streike de kan ikke kommunisere de kan
ikke spørre om mer lønn de kan ikke klage på ting ingenting men hvis dere se på videoen så vil dere se at det er
er en liten ambivalens noen sier at Flex saved our lives men dette skjer gjennom det samme systemet som
reproduserer og forsterker den tilstanden de er i som medfører at de ikke har noe jobber i
utgangspunktet ikke sant, så det er den samme ambivalensen ikke sant, the cruel optimism hvor de får et
Godt liv gjennom det samme systemet som undergraver deres mulighet til å leve et godt liv
Og på en annen side her er da vår tids nye eiere av produksjonsmidlene det er Jeff bezos som grunnla Amazon
dette er noe av det prosessen fører til større overflødig arbeidsstokk gjør at de som eier
produksjonsmidlene kan betale hver enkelt arbeider mindre og dermed generere profitt, de kan ta ut mer profitt
så prosessen i seg selv devaluerer de mange arbeiderne å skaper større profitt for de få som
eier produksjonsmidlene og voksende sosiale ulikheter er på en måte en integrert del av kapitalistiske systemet
vil Marx of Wolf si
Hvis du tenker nå at nå ble det Nå ble det veldig kritiske altså Det er nesten så jeg ber dere gå ut
i gatene og demonstrere her så så er det også dette bevisst da fra min side at jeg har prøvd litt
ekstra å fremhevet den kritiske brodden i denne typen antropologi og grunnen til det er at dette er også et punkt i
faget hvor vi kan komme inn på et annet litt sånn grunnleggende spørsmål og det er spørsmål hva skal
Antropologien være hva slags fag er det antropologien skal være. Hva er antropologiens mål som fag? Vi har sett flere
forskjellige holdninger så langt og jeg har satt opp tre her på sliden.
Steward for eksempel er en som vil si at antropologien skal være en vitenskap som søker sammenhenger kausalitet og generalisering
En annen versjon er Geertz som sier at antropologien
Bør være et fortolkende prosjekt som forsøker å forstå og beskrive. Wolf og mange med han
Mener at antropologien bør være en maktkritiksk prosjekt med mål om å bidra til å avdekke situasjoner hvor det er
Ulikhet og bidra til å frigjøre de som er undertrykt. Disse er veldig forskjellige ikke sant
forskjellige praksiser som antropolog både i feltarbeid og i skriving og de innebærerer
forskjellige visjoner om faget og forskjellige visjoner om verden, om hva vi kan bidra til i verden
Det er noe dere kan tenke videre på, hva tenker dere at dagens antropologi virker som den er?
Når dere kommer til de neste ukene så kommer dere også til å lese mer av denne tredje versjonen
Maktkritiske former for antropologi, dette er tydelig da i feministisk antropologi.