I den forrige videoen så vi litt på den feministiske historien sånn rent allment og det vi skal gjøre i denne filmen er å se
litt på hvordan den feministiske historien var med på å forme hvordan faget utvikler seg og hvordan det blir
opptatt av kjønn og kvinner og menn. Det som man gjerne snakker om når man snakker om feminisme
Og antropologi er at man kan dele faghistorien inn i fire ulike faser litt på samme måte som vi snakket om feminismen
Og det vi gjerne omtaler som en slags form for tidlig fase hvor mye av antropologien fra den spede begynnelse opp i mot 70-tallet var at veldig mye
av antropologien på den tiden
Det kan vi grovt sett si at var antropologi gjort av menn mannlige antropologer om menn
men ikke bare det som vi skal se, så fikk vi etterhvert utover på 1970-tallet en antropologi som tok for
seg kvinner og kvinners rolle, og så på 1980-tallet og utover så dreide dette fokuset seg bort fra å bare studere
kvinner ment til å studere kjønn mer sånn allmennt. Fra 1990-tallet har fått det man gjerne omtaler som en form
for Feministisk antropologi som vi skal prøve å si littegranne om disse ulike formene for
Antropologi og forholdet de har til kjønn, kvinner og menn. Også skal jeg komme inn på de pensumartiklene som vi
har til i dag, og si littegrann om de og prøve å sette de inn i en faghistorisk sammenheng og som jeg sa i
introduksjonsvideoen så kommer ikke til å gå gjennom de i detalj, men kommer heller til å prøve å trekke ut det
viktigste som dere bør legge merke til å sette de inn i en større sammenheng. Det er fort gjort når man
leser slike pensumartikler å grave seg for mye ned i detaljer og jeg tror det er lurt å
prøve til å ta et steg tilbake og prøve å se hva er det store poengene her og hvordan plasserer dette seg inn i fag-
historien. Når vi snakker om den tidlige fasen først og så er jo litt grovt å si at det var en antropologi av menn om menn
For det var også andre antropologer, kvinnelige antropologer som var med på å forme faget. En av dem var Margaret Mead som jeg nevnte i den forrige forelesningen, hun var en enormt innflytelsesrik
amerikansk antropolog som blant annet pirket borti det her forestillingen som mange på den tida hadde om at
forholdet mellom kvinner og menn også mellom yngre og eldre og det som naturlig og naturgitte
kunne forklares ved hjelp av biologiske prosesser, hun gjorde blant annet et veldig kjent feltarbeid på øya Samoa hvor
Hvor hun viste hvordan oppvekst og pubertet hos folkene i Samoa så veldig annerledes ut enn det det gjorde i det
Amerikanske samfunnet. I det amerikanske samfunn så var veldig mye av forståelse knyttet til
pubertet og oppvekst knyttet til biologiske prosesser, mens Margaret Mead har vist at disse forskjellene eller måten
Folk var
i puberteten på for eksempel hadde også noe med hvordan det blir sosialt konstruert eller
kulturelt konstruert. Så hun fikk enorm innflytelse ikke bare innenfor antropologien men også ut i det amerikanske samfunnet, hun var veldig mye lest. En annen amerikansk kvinnelig sosialantropolog som kanskje ikke fikk så stor innflytelse men som vi begynte å få øynene opp for i dag er den afro-amerikanske antropologen Zora Neal Hurston, som gjorde en fantastisk studie av
Afro-amerikansk kultur, afro-amerikansk sosialt liv og så spesielt i sør-statene i USA men hun skrev veldig mye skjønnlitterært og fikk kanskje ikke da den
vitenskaplige anerkjennelsen eller innflytelsen som man kanskje ellers kunne ha hatt. Nå i disse dager blir disse bøkene lest i mye større grad.
Noen av de er helt fantastisk gode etnografisk beskrivelser. Sånn generelt så så det
veldig mye av den antropologiske faghistorien fram til 70-tallet Da var dominert av mannlige antropologer som gjorde
feltarbeid i samfunnet der de gjerne også da studerte menn uten at gjorde noe poeng ut av at det var menn de
studerte som for eksempel Malinowski, han gjorde da feltarbeid på Trobriander øya i Melanesia, og da skriver flere bøker om Trobrianderne
Som kultur som en generell gruppe, som vi vet hadde han ganske store tilgangs-
problemer til det kvinnelig domenet og snakker veldig mye med menn
De mannlige antropologene generaliserte ut ifra menns perspektiv
selv om de i mange tilfeller ikke fikk tilgang til det kvinnelige domenet, de kunne ikke snakke så mye med kvinnene så
Generaliserte de de kulturelle beskrivelsene på bakgrunn av hva de hadde snakket med mennene om. Utover på 70-tallet når man da begynte å bli oppmerksom på
maktforhold og man blir opptatt av den feministiske bevegelsen som fikk større og større innflytelse så ble man også i
Antropologifaget opptatt av å kritisere kjønnsskjevheten i antropologien i etnografien. Man begynte å se at menn de mannlige
Antropologene hadde i mange tilfeller oversett kvinnens rolle i samfunnet
Man hadde da veldig mye mannlige perspektiver på samfunn og i den grad man skrev om kvinner
så var det det man hadde snakket med mennene om om kvinner. Altså det mannlige perspektivet på kvinner
av både mannlige antropologer og mannlige informanters perspektiv på kvinner. Dette begynte man da etterhvert å bli ganske kritisk til og begynte å
Se at her må vi gjøre noe, en av de som gjorde det var en antropolog som heter Anette Weiner som dere ikke har hatt på pensum men kan være nyttig for dere å vite om likevel.
Det som skjedde var at i enkelte tilfeller så var dette fokuset på den mannlige slagsiden i antropologien førte da til en
sånn at man dro tilbake til samme sted og gjorde en re-studie gjerne en kvinne som dro til samme sted hvor en mannlig antropolog hadde vært
Og studerte samfunnet på nytt fra et kvinnelig perspektiv eller hvertfall en kvinnelig rolle. Weiner gjorde et veldig kjent studie og dro tilbake til Trobriander øya
Der Malinowski hadde vært og istedenfor å liksom bare studerer mennene der så så hun også på rollene kvinnene hadde i
dette samfunnet. Dere har kanskje hørt om Malinowskis studie av dette som heter Kula på Trobrianderøya og øyene rundt der der det var et
utvekslingssystem der man utveksler armbånd og halsbånd mellom folk på de ulike øynene og det var liksom utgangspunktet for Maliwnoskis studie på Trobrianderøyene, kulahandelen. Men når Malinowski beskrev
Dette var det en beskrivelse av det menn gjorde. Menn var menn som dro ut og ga hverandre halsbånd og armbånd men det Anette Weiner så da var at
ved å studere hva kvinnene gjorde så så man at de ikke var menn som produserte disse armbåndene, men at det oftest var kvinner.
Så kvinnene spiller utrolig viktig rolle også i kulahandelen som fra Malinowskis perspektiv aldri ble
presentert som et mannlig fenomen men et generelt Trobriander fenomen som handler om at menn
dro og utvekslet halsbånd om og med hverandre. Så Anette Weiners studie er et kroneksempel på hvordan mannlige og
kvinnelige antropologer får tilgang til unike domener og ser ulike ting ved et samfunn
Et annet aspekt ved 1970-tallets fokus på antropologi om kvinner var en ganske opphetet debatt om noe som fremsto som et sånt universelt
Faktum nemlig at kvinnene stort sett var underordnet mannen i de fleste samfunn, det var hvertfall noe man påsto på den tiden. Som også var noe av
bakgrunnen for den andre bølge feminismens ide om at alle kvinner måtte forene seg
For en felles kvinnekamp, fordi at man så at kvinnen sånn sett underordnet menn i alle samfunnet. Det var nesten en form for universelt faktum.
Så kom det en bok som het women culture and Society Der blant annet Shirley Ortner hadde en artikkel
annet å kjøre
Som ble enorm innflytelsesrik, som spurte seg liksom hva kan grunnen til det være? Grunnen til at kvinner er underordnet menn. Ortner sier at man på se på
hvordan dette er knyttet til andre symboler andre måter å tenke på og nemlig skillet mellom natur og
kultur, for det er altså sånn sier Ornter i de fleste samfunn så er det sånn at kvinner er assosiert med eller
tilknyttet natur, forestilt å være nærmere naturen mens menn er på en måte assosiert med kulturen og det kulturelle
Og det siviliserte. I de fleste samfunn så finner du gjerne at det kulturelle, kulturen er overordnet naturen og det er noe av grunnen til at kvinner er underordnet menn i mange samfunn.
Det var en måte å prøve å forklare hvorfor dette var sånn, og et annet viktig begrep som
Utviklet seg på den tiden var Edwin Ardeners 'muted groups' som nettopp var dette at det finnes folk i
samfunnet som er forstummet, og ikke kommer til ordet. Og at det er viktig når vi som antropologer studerer disse samfunnene at vi ikke bare hører på de som skriker høyest, som oftest er menn
Men også er oppmerksom på de som er mer lavmælte eller de som er forstummet på en eller annen måte. Det er liksom å få frem
disse ulike stemmene det er veldig viktig for denne type antropologi. På 1980-tallet så forandret
antropologiens oppmerksomhet rundt kvinner og kjønn seg.
Fra å være opptatt av å få frem kvinnens rolle i samfunnet og kvinnens bidrag til kultur og Samfunn til
Å på se på kjønn sånn mer allment også hadde et mye mer større fokus på kropp enn det man hadde hatt før
Et veldig veldig viktig skille som ble sentralt på denne tida var skillet mellom sex og gender.
Det er et viktig skille som dere bør merke dere. Det er et begrepsskille som prøver å identifisere det at når man snakker om
om 'sex' så snakker man om biologisk kjønn mens gender er den sosiale konstruksjonen
av kjønn som for eksempel kulturelle ideer om hva det er å være mann og hva det er å være kvinne og
maskulinitet osv og feminitet
Så er det også de kulturelle forestillingene om hva kvinner er, kvinnelighet og forventinger
Om hva kvinner skal gjøre og være osv kjønnsroller osv, og så da også selvfølgelig for menn. Så man hadde en oppmerksomhet rundt at kjønn det er noe
som konstrueres kulturelt og som konstrueres kulturelt på ulike steder i ulike kulturer for å si det
enkelt og da at kvinner og kvinnelighet og menn og mannlighet ikke nødvendigvis er det samme overalt så dette er ikke universelle kategorier. Her ser dere ideen
om oppløsningen av kjønnskategorier som kvinner og menn som vi snakker om i kategorier kommer til uttrykk. NOTE Treffsikkerhet: 91% (HØY)
Et annet viktig poeng her er at man i den tida blir opptatt av å se hvordan disse sosiale konstruksjonen
Nedfelte seg i kroppen og at en sånn idé om hvordan kvinner skulle være eller hvordan menn skulle være
kjønnsroller forventninger til menn og kvinner var ikke bare ideer som fantes der ute
Men var også noe som var nedfelt i kroppen i måten man tenker om kroppen på det er en ting, men måten man utøver kroppen sin på,
Måten man går på, følelser som oppstår osv. Alle disse tingene
Er formet av kulturelt konstruerte kjønnsbegreper. Dette kalles kroppsliggjørinig eller
embodiment på engelsk
Det ble på den tida en oppmerksomhet rundt at man kunne på en måte studere også kultur gjennom å studere kropp, man kunne studere
Kjønnskonstruksjoner gjennom å studere kropp og forestillinger om kropp og praksiser knyttet til kropp. En av de artiklene dere har på pensum Schepher-Hughes og Lock
Sin artikkel "the mindful body" det er en ganske komplisert og til tider en ganske filosofisk artikkel den skriver seg inn i
den tradisjonen der, det er en artikkel som er rettet mest mot medisinsk antropologi men de
begrepene om de ulike rammene for kropp som Schepher-Hughes og Lock utvikler er noe som har fått stor innflytelse i antropologien, om kropp og kjønn generelt om ulike embodiment teorier
Det Schepher-Hughes og Rock gjør er å se på at kroppen er mange forskjellige ting på en
og samme gang. Kroppen er både en slags form for fysisk og inviduelt erfart kropp som vi alle har, vi alle har en
kropp som vi erfarer verden gjennom. Men kroppen er også noe som brukes symbolsk og som er knytta symbolske og sosiale og
kulturelle forestillinger til, så man har det man kan kalle den individuelle kroppen den
erfarte kroppen og selvet også har man det man kan kalle den sosiale kroppen som er at kroppen er
Brukes som symboler for å tenke om andre ting som for eksempel natur og samfunn og
Kroppen brukes som metafor for andre ting så har du også i tillegg til det kroppen er også politisk for kroppen
Blir også politisk regulert og kontrollert for eksempel med hva slags type seksualitet som er
ansett som normal eller ikke og hva man kontrollerer hvordan staten for eksempel kontrollerer retten til å
reprodusere seg på ulike måter, for eksempel tilgang til kunstig befruktning osv. Mye at det som
vi ser ut i samfunnet med corona er at da kommer alle disse tre ulike kroppene
til synet både individuelle kroppen og beskyttelsen rundt den
med munnbind og sånne ting men også ideen om kroppen som noe som kan
invaderes av omgivelser, hele ideen om at kroppen må beskyttes osv, men også den politiske kontrollen av kropp, hvordan vi beveger oss hva vi
får lov til å gjøre med kroppen vår akkurat nå i disse dager. Det Schepher-Hughes og Rock gjør er at kroppen er ikke en ting den har
mange forskjellige lag og når vi skal studere betydningen av kropp så kan vi gjøre på forskjellig måter og
disse tingene henger ofte tett sammen, og det er stort sett noe av bidraget fra Schepher-Hughes og Rock har i denne tradisjonen her
På 1990-tallet så fikk du en litt mer sånn Feministisk antropologi med sånn fokus på dette
her med interseksjonalitet
Og som jeg nevnte har dette noe med kjønnsdifferensiering ofte henger sammen
med andre former for sosial identifisering som etnisitet, økonomi, klasse, religion osv man fikk et stadig
sterkere fokus på det intierseksjonelle, dere vil se i det dere leser at dette begrepet vil dukke opp her og der
Det som virkelig fikk gjennomslagskraft på denne tida var ideen om at kjønn er ikke noe du har
mann er ikke kvinne eller mann sånn i utgangspunktet det er noe du gjør, altså kvinnelighet og
maskulinitet disse tingene her de skapes gjennom at man utøver disse kjønnsidentitetene og det er noe
som
Kommer fra en feministisk teoretiker som heter Judith Butler, kronideen er at kjønn er noe som er performativt, noe som blir til
gjennom det folk gjør. På den tida her hadde man også flere og flere studier av det man kan kalle det tredje kjønn
Som er opptatt av at det finnes kjønnskategorier der ute som ikke bare er kvinner og menn, man har også for
eksempel i India en annen kategori, i amerikansk indiansk kultur en annen kategori, kjønnskategorier som ikke
nødvendigvis ikke bare kan sees som kvinner og menn. Dette er det også mye fokus på i dag med for eksempel
Transeksuelle og biseksuelle, andre former for kjønnsidentiteter. Studiet av homoseksualitet og andre former for seksualitet er mer heteronormative
Og noe som antropologer på den tida ble opptatt av. Det store
overgripende poenget med mange av disse feministiske antropologiene var å prøve å de-naturalisere
Alle disse kategoriene som man er vant til å tenke om kjønn med, og begrepet de-naturalisering er også noe dere kan merke dere
Det har noe med å gjøre at dette finnes noen sånne kategorier der ute som for eksempel kvinne og
mann som vi gjerne antar som naturlige og vi tar det for gitt at de er
naturlige og men veldig mye av det antropologiske prosjektet handler egentlig om å stille spørsmål
ved denne naturlighet den tatt for gitt heten ved kategoriene vi bruker for å si noe om verden rundt oss
denne artikkelen som dere har av Yanagisako og Delaney tar for seg det, går inn i dette
Argumentet her om at kjønnsforskjellene gjerne ha blitt naturalisert, det er noe sosialt
konstruert som da fremstår som noe
naturlig for oss, noe som ble tatt for gitt, sånn er det bare. Det kan være litt vanskelig å gripe akkurat dette her men
tenk på begrepet mann eller kvinne eller et annet eksempel på sosialt konstruert ting er for eksempel penger, vi tar det helt for gitt og det er helt naturlig at det finnes noe som heter penger og at man bruker det for å utveksle med hverandre
Men både kvinner, menn og penger er på en måte sosialt konstruerte ting som vi tar for gitt, og
kjønnsforskjeller og kjønnsidentitet er noe som Yanagisako og Delaney tar for seg
Som en typisk ting som har blitt naturalisert, hvordan skjer denne naturaliseringen? Som jeg nevnte tidligere ved Ortner
ved å knytte sånne forskjeller mellom kvinner og menn til natur og kultur for eksempel
Det å knytte kvinner til natur og kvinnelighet til naturen er også med på å
Gjøre at det fremstår som naturlig, andre ganger knyttes det gjerne til noen opphavsmyter, det kan være ulike måter å naturalisere ting på sånn som i våre dager ser vi gjerne at kjønn og kjønnsforskjeller blir naturalisert gjennom at de blir henvist til en eller annen form for biologisk forskjell som DNA eller kromosom osv
dette er da eksempler på naturalisering av kjønnsforskjeller, det Yanagisako og Delaney påpeker er at sånne
Naturaliseringer bidrar til å forsterke eller sementere
maktforskjeller blant annet mellom kvinner og menn. Det å de-naturalisere sånne kategorier
Kan være med på å bidra til å endre disse maktforholdene fordi at man ikke tar det for gitt og disse
maktforskjellene mellom kvinner og menn for eksempel er noe man tar for gitt. En annen viktig teoretiker innenfor dette som dere leser på pensum til i dag er Marilyn Strathern
Som også skriver seg inn i kjønnsteoretiseringen som foregikk på 90-tallet denne
Artikkelen som dere har er ganske komplisert og Marilyn Strathern skriver ikke på en veldig lett tilgjengelig måte så her er
det viktig at dere prøver å trekke ut det viktigste, det som Strathern gjør her er å se på
hvordan veldig mye av Marilyn Strathern sitt overordnede prosjekt handler om hvordan samfunn på ny Guina utfordrer ideen om hva det er å være en person
Vi har gjerne en ide om at når vi tenker på en person så tenker vi på et individ at det er noe som en grunnleggende selvstendig og adskilt fra andre
Og man har disse enhetene og individene som inngår i relasjoner med hverandre men Innerst Inne er det som
Stabil identitet eller individ, merk dere at begrepet individ det betyr egentlig udelelig.
Det er bakgrunnen for Strathern sitt prosjekt, den artikkelen viser hvordan sinne tidlige teorier om
initieringsritualer hadde vært basert på den ene siden studiet av mannlige initieringsritualer så det er det jo
Disse tidlige poengene hvor man har generalisert teorier om initieringsritualer på bakgrunn av å studere mannlige domener, mannlige initieringsritualer, det er den ene. Det andre er at Disse teoriene utviklet seg
på basis av noen ideer vestlige ideer om hva en person er nettopp at det er individuelle
personer som gjennomgår en statusendring som vi for eksempel ser hos Turner, som sier hvis du studerer
Initieringsritualer på ny Guinea både kvinnelige og mannlige initieringsritualer på ny Guinea så vil vi finne noe helt
annet og det som er utgangspunktet her er at
mens vi gjerne har en tendens til å tenker om personer som individer som er grunnleggende udelelige
så er personer en grunnleggende del av det rasjonelle, det vil si alt det blir til gjennom de relasjonene
som vi har med andre, hun sier at de er grunnleggende androgyne, det at personer blir kjønnet Har med
Hvilke relasjoner de inngår i opp gjennom livet. Og initieringsritualer handler om å ikke om å
omforme et individ fra en status til en annen sånn som hos Turner men å skape personer gjennom det
Og kjønne de og veldig mye av disse initieringsritualene handler om
å skille ut en av de kjønnsidentitene fra dette androgyne, skape kvinnelighet eller mannlighet utifra et sånt androgynt utgangspunkt
gjennom det i hvilke relasjoner det inngår i. Det er utgangspunktet for Marilyn Strathern. Her ser dere at det hun gjør er å de-naturalisere initieringsritualer er og de-naturalisere
Hva en person er, og hva som skjer gjennom initieringsritualet annet enn at de skapes som personer, og gjennom det også skapes som kjønnede personer
Det kan dere prøve å hente ut ifra artikkelen til Strathern, den er ganske rik og mangfoldig men det er et at de viktigste poengene
Så kan man da spørre seg da veldig mye om det vi har snakket om så langt har vært at antropologien, den feministiske orienterte antropologien har hatt fokus på ulike former for kvinner og ulike former for kvinnelighet
Dette med mannlighet er også noe antropologer har vært opptatt av. Jeg tok med en bok her for de som er interessert, manhood in the making som tar for seg ulike begreper om maskulinitet.
Mannlighet er noe som kulturelt konstrueres på ulike måter, slik som kvinnelighet så man må liksom være forsiktig med å snakke om mannlighet og maskulinitet som at det var en ting,
dette forandrer seg forskjellig gjennom kultur men også gjennom historien
og så er det da hva med alle andre kjønn. Det er jo noe som man har blitt mer og mer interessert i
i det siste. Både dette med det tredje kjønn som du finner i ulike kulturer som for eksempel den indiske men
også hvordan kjønnsidentiteter blitt mye mer flytende og valgfritt noe som antropologer i dag er opptatt av
Som speiler den siste bølgen i feminismen, så det vi kan spørre oss her når vi skal snakke
om faghistorien på slutten er om alt dette vi har vært gjennom nå kan fortelle oss noe om kvinner kvinnelighet eller det kulturelle aspektet ved det i ulike samfunn verden over, dette sier også kanskje
noe om faghistorien vår NOTE Treffsikkerhet: 84% (HØY)
Og hvordan vi forteller antropologiens historie også sånn som dere ser her disse mennene er hovedaktørene i den
I den klassiske måten å fortelle om den antropologiske faghistorien, du har Barth du har Boas, Levi-Strauss, Leach osv Malinowski her er det jo bare menn. Det som er interessant her er å spørre om vi kunne fortalt denne faghistorien på en annen måte?
for eksempel ved å trekke frem kun kvinnelige antropologer for eksempel? Det kunne man gjort, og det er noe vi jobber med og prøver å være oppmerksom på når vi fremstiller antropologisk faghistorie
Men dette er bare en form for sosial differensiering som er med på å forme faghistorien, man kunne jo gjerne også fortalt faghistorien
slik altså gjennom antropologer menn eller forsåvidt kvinner som jeg kommer fra andre kulturkretser
Eller andre samfunnslag enn de mannlige klassiske hvite elite folkene som vi vanligvis forteller faghistorien gjennom. Disse tingene her
skal vi snakke mer om i senere forelesninger der vi tar for oss både postkolonialisme som vi skal snakke om neste
gang men vi skal også snakke om de-kolonisering innenfor faget, men dette her har altså gitt dere
litt formening om hvordan kjønn og feminisme har blitt snakket om i antropologien
Og forhåpentligvis gitt dere et godt grunnlag for å lese artikkelen til Yanagisako og Delaney
Schepher-Hughes og Lock