Her kommer da den første av disse oppsummeringsvideoene temaet denne uka er altså religion og mening og vi
plukker opp på en måte en av de trådene fra siste uke hvor vi var innom klassiske tilnærminger så vi skal ta tak
i Geertz først og fremst og dette altså en klassisk tilnærming i religionsantropologi. Mange av dere
kjenner til Geertz hvis dere har tatt tidligere antropologifag la meg bare starte ved å nevne noen
generelle trekk ved denne typen antropologi altså symbolsk antropologi her er man opptatt av mening. Geertz er kjent for dette sitatet
"A man is an animal suspended in webs of significance"
kultur for Geertz er altså disse meningsnettene kultur kan forstås som et nettverk av symboler som er
relatert til hverandre og dermed gis mening, mening for Geertz er noe felles det er noe
mellom oss som formidles i offentlige situasjoner i offentlige kulturuttrykk. Så Geertz har da altså
Religionsdefinisjon og det er den jeg skal ta utgangspunktet ut i dag og strukturen blir sånn som det her først ser vi på Geertz sin religions-
Definisjon deretter en utdyping av tilnærmingen som representeres av Ortner
Og det er to utfordringer to som tar dette her en litt annen retning som er liksom uenige med Geertz men alle har det til
felles at de er opptatte av religion og mening hva er et forsøk på å skape mening
De tenker at mening er sentralt i religion. La oss starte med denne funksjonen til Geertz den er ganske lang og består av en
del forskjellige elementer men er som følger "a system om symbols which acts to establish powerful and pervasive
long lasting moods and motivation in men by formulating conceptions of general orders of existence and clothing them
with such an aura of factuality that moods and motivations seem uniquely realistis"
Så det første jeg vil gjøre er å forenkle litt og trekke ut de viktigste delene. Så det er tre elementer som
Er viktig her tenker jeg og det er først at det er et symbolsystem og deretter nummer to
Moods and motivation stemninger og motivasjoner og nummer tre at det er snakk om i tillegg conceptions of
General order and existence forestillinger om en order i eksistensen og tilværelsen. Vi kan forenkle det enda litt
mer og ser det for oss slik at handler om et symbolsystem som gjør to ting som for det første etablerer kraftfulle
og langvarige stemninger og motivasjoner og for det andre formulerer forestillinger for oss om en eksistensorden
Hvordan skjer dette? Det er to ting som er spesielt viktig her. Det er ritualer og
autoriteter, denne formidlingen av moods and motivations og order of existence skjer da blant annet
Gjennom autoriteter tenk en prest, rabbiner eller imam ikke sant ting har mer vekt når det kommer fra noen
som er anerkjent som autoritet så autoritet for Geertz er på en måte viktig her fordi det gir det
Er en kanal gjennom hvor formidlingen av kultur blir mer effektiv og det er også grunnen til
at ritualer er viktig, ritualer er også Formidlingen eksepsjonelt effektiv ikke sant og begge disse
to formidler både da moods and motivasjons og world view
En orden i eksistensen men de kobler dem også sammen de gjør at gjør at det gikk gir mening illusjon
til hverandre
så la oss gå litt nærmere på moods and motivations jeg tror dette er den enkleste delen av å forstå av disse elementene
I Geertz sin definisjon, jeg tror ikke det er enkelt for oss å forestille oss at religiøse steder og religiøse ritualer og hendelser
Gir stemninger tenk dere en katedral som dette bildet her hvor lyden gir ekko i hele rommet og det virker som om det er uendelig stort
En egen sånn verden i seg selv vi kan lett se for oss at det gir en sånn stemning tenker jeg, i tillegg hvis det er et kor som synger osv
Det andre bildet er tempel i India under fullmånen, tenk deg hvilken stemning ikke sant
Jeg tror også vi har en del delte forestillinger om hva som er religiøse stemninger som
gudfryktighet og dydighet og et poeng her som er viktig er at det er overlapp det er overlapp mellom moods og motivations
Og begge deler kommer fra visse steder og visse ritualer, det er også noe som skiller dem. Stemninger sier Geertz
omslutter oss og de gir oss et hele de omslutter oss rett og slett mens motivasjoner
driver oss til handling det i våre tanker og handlinger en bestemt karakter eller stil
og det som er viktig å påpeke her er at det ikke er snakk om håndfaste og konkrete mål og motiver det er ikke
det at ritualet gir mennesker motivet nå vil jeg be eller nå vil jeg faste det er snakk om at
handlingene våre tendenser og tilbøyeligheter det gir handlingene en bestemt stil eller
karakter som Geertz skriver "a Chronic character to the flow of this activities"
så det andre som symbolsystemer gjør det er altså symbolsystemet som gjør to ting stemninger og
Motivasjoner og for det andre gir de oss en eksistensorden en forestilling om orden i virkeligheten
Og det tilnærmer Geertz seg gjennom tre spørsmål eller tre problemer, i utgangspunktet sier Geertz at det er noe
grunnleggende fundamentalt menneskelig Det er sånn at at vi har et problem med kaos han trekker her på
William James som sier at menneskets alles største frykt generelt for mennesker er den største frykten Det
er Frykten for det uforståelige, frykter for det vi ikke greier å finne meningen i, så vår største felles frykt
som mennesker ifølge Geertz er om våre symboler ikke strekker til
Han peker på tre tilfeller hvor det er en risiko for at verden faller inn i kaos for at
for at vi ikke greier å gi mening til verden og det er da problem of bafflement men som vi kan kanskje si
problemet forvirring og så er det the problem of suffering altså lidelse og det the problem of evil som er
Ondskap men virker som i det Geertz skriver at det ligner kanskje også litt på urettferdighet som
Vi også kanskje kunne ha kalt det, problem of injustice. Order of existence som Geertz sier gjør verden
meningsfull og måten det gjør det på er at det gir oss noe som kan besvare disse meningsproblemene m
The problem of bafflement først, det er et problem som oppstår når vi konfronterer forrvirende ting uforståelige ting Geertz skriver om ting
som er odd eller strange og uncanny og det virker som det er tilfeldigheter det det er noe vi har problemer med sier han og et
veldig kjent eksempel her er Azande folket som han mener at har problemer med å tenke seg at hvis et kornlager
faller når de sitter under at det det er tilfeldig at det er ikke noe som er tilfredsstillende
forklaring jeg tror han også nevner Einsten som var uvillig til å godta at Gud spilte terning med universet det er
Bare Azande-folket det er Einstein og typer som han som har et problem med tanken om at verden, tilværelsen og
universet er tilfeldig
Her kan man også stille spørsmålet hva er våre problem of bafflement? Det er et interessant
spørsmål fordi det verserer kanskje forestillinger i vårt samfunn om at den moderne verden Vi lever i
er disenchanted at det ikke er noen mystikk igjen at alt er liksom forklart eller forklarbart
Av vitenskapen men noe vi kom fram til i forelesningen er at mye som forvirrer oss i verden og her er noen av mine
forslag kjærligheten, hvorfor drømmer jeg om det jeg drømmer om hva er egentlig jeg? Det er noe vi kommer tilbake til
mer neste uke ikke sant
Det kan ikke bare være synopser i hjernen det er en av tekstene i neste uke som berører det spørsmålet der. Problem nummer to er problem of suffering problemet med lidelse
Først og fremst tror jeg dette noe alle har erfaring med selv sykdom og sorg er noen av de tingene Geertz nevner spørsmål her er hvorfor
må vi lide? Hvorfor må vi ha det vondt? eksistensorden som religion formidler den gjør ikke slik at verden blir fri
Fra lidelse, det gjør den ikke, det handler ikke om hvordan forhindre lidelse men gjør at lidelse er noe vi kan
holde ut det gjør lidelse bearable. Det er et viktig poeng her med det spørsmålet
Det tredje problem of evil, vi kan tenke oss at hvis spørsmål nummer to problem of suffering er hvorfor må vi lide så er vel problem of evil
heller hvorfor må vi lide? Hvorfor må noen lide mer enn andre?
Dette er også et problem for oss på grunn av det Geertz sier vi opplever at det er et gap between
things as they are and things that ought to be, den virkelig verden som er veldig urettferdig lever ikke opp til vårt indre ideal om rettferdighet
Religion gir altså livet mening og det gjør det gjennom å gi svar på livets mening problemer så religion gjør verden
forståelig som er i relasjon til problem of battlement det gjør verden utholdelig ikke uutholdelig
Som er relatert til the problem of suffering og det gjør verden mulig å godta
Relatert til the problem of evil. Det gjør det da gjennom å formulere en en generell eksistensorden en slags kosmisk orden hvor alt henger
sammen en sånn større sammenheng hvor alt har en plass til og med lidelsen og urettferdigheten. Her hadde jeg et eksempel på det
påske, vi kan tenke oss at påsken formidler noen sånne fortellinger som gir oss svar på disse meningsproblemene så for det
første man tenke seg at påsken har moods and motivations det er enkelt å se for seg påsken har et bestemt mood
Som er veldig forskjellig fra julen, det som er interessant å se på er at påsken formidler noe om the general order of existence
og dette er en tolkning går det ut på at gjennom påsken så formidles en av vestens fundamentale myter
Det er den samme myten som fortelles gjennom Noahs samme som fortellinger om syndefallet og helt tilbake til greske myter
alle disse og påsken inkludert er fortellinger om død som
som gir nytt liv vært så det er en stor fortelling om død som gir nytt liv og den kan kanskje gi oss svar på disse
tre meningsproblemene så for det første formidles det noe om historien og tidens gang, deler av historien gir oss på en måte et
verdensbildet og det er skrevet mye om hva vi kan tenke oss om en sånn typisk kristen
tidsforståelse basert på brudd altså ruptures som er basert på tidlig
Endepunkt og tidlige begynnelser den er basert på det at tiden går linjært her fremover fra en begynnelse så dette endepunktet
Er også en ny begynnelse for eksempel da Adam og Eva ble kastet ut av paradis det er et endepunkt som også er
Ny begynnelse, samme med med Noahs ark
og
Dette gir oss da kanskje litt av et svar på the problem of bafflement det sier noe om hvordan tid fungerer hvordan tid går fremover, sier noe om hvordan
liv og død fungerer når noe dør er det også kanskje begynnelsen på noe nytt i den forstand så kan påsken også kanskje bidra til å besvare de
To andre problemene. Påsken kan sies å være en fortelling som forteller oss at hvis det ser ut som om det går mot en slutt så er det også
begynnelsen på noe nytt. Det kan kanskje gi oss noe svar på problem of suffering påskemorgen slukker
sorgen døden er også nytt liv det kommer noe nytt etter det som oppleves som undergangen dette her
ikke sant dette kan være tanker som gjør det enklere å holde ut.
Vi går litt over nå til Ortner som representerer en utdypning av et element ved Geertz
Sherry Ortner var student av Geertz og er enig med det aller meste som han sier og dette her er på en måte Ortner
Som tar tak i et element ved Geertz sin definisjon og sier at her kan vi nyansere mer
Hva det består av så hun tar tak i symbolsystemet og sier at hvis dere ser på
på hvordan dette fungerer i verden så er det ikke sånn at alle symboler og symbolsystemer er like, noen er viktigere. Noen
har en sånn nøkkelrolle noen noen gjør mer er mer er viktigere de har en nøkkelrolle i symbolsystemet
Og de kaller dem key symbols og blant key symbol kan man gjøre forskjell på to symboler key symbols og de utdypende og elaborerende symboler
Jeg skal ikke si så veldig mye om dette her men noe som kan være nyttig og tenke seg er at dette her
her ligner veldig på noen av de distinksjonene sånn som Geertz skriver om, de oppsummerende
Symbolene er symboler som gir oss moods and motivations og spesielt de er knyttet til effekt noe emosjonelt feks et flagg er et godt eksempel, de oppsummerende
symbolene de samler veldig mye mange assosiasjoner i et lite symbol i det norske flagget
Er det veldig mange forskjellige assosiasjoner som oppsummeres i det ene tydelige lille symbolet
Elaborerende symboler på den andre siden de hjelper oss å tenke
De hjelper oss å lage koblinger hvorfor er det sånn og hvorfor er det sånn? De er ikke affektiv og emosjonelle
Men Heller kognitive og hjelper oss å forestille oss hvordan verden henger sammen
og dette kan vi også se i påskeeksempelet. Påsken inneholder for kristne ihvertfall noen nøkkelsymboler og
Jesus på korset er et eksempel på et oppsummerende symbol, det er affektivt og gir oss emosjoner
og det er veldig mye som er samlet i dette symbolet, det trekker mye sammen i et uttrykk på en sånn ikke
eksplisitt måte
På en annen side kan vi tenke oss at dette narrativet den kjernefortellingen om nytt liv etter døden Ja det er
et eksempel på et elaborerende symbol
Her er det selve fortellingen som helhet, fortellingen om lidelse og død og oppstandelse som er nøkkelsystemet og det er
Elaborerende i den forstand at det gir oss noe som er godt å tenke med, de gir oss noen verktøy for å tenke gjennom hvordan verden
Er og hva verden består i
Så går jeg over til det som er kritikk av Geertz og først her da Obeysekere kom med den innvendingen at han
sier hva med personlig mening? For Geertz er det sånn at mening er felles. Det er delt det er mellom
Oss
Obeysekere er mer sånn psykologisk orientert han er opptatt av personlig mening han er inspirert av Freud og han
mener da at mye av mening er personlig, mange symboler er meningsfulle ikke fordi de er en del av
vårt felles delte meningsnettverk men fordi de resonnerer til noe personlig i individer. Han skriver da om asketer på Sri Lanka og
Her er det et par bilder av asketer også er det boka som heter Medusas Hair som utdraget dere leser kommer fra
Asketer er folk som lever i litt sånn tilbaketrukket fra det sosiale livet som lever i hengivelse til det
guddommelige og dere kjenner kanskje til stereotypen en asket som sitter alene på en fjelltopp og mediterer jeg tror det
Mye oftere er sånn at de er assosiert med et tempel eller at de er omreisende som var i teksten til Obeysekere
Omreisende og lever av almisser
men de er ofte enkle til å kjenne igjen og det er på grunn av at håret dreadlocks-aktige håret, floket og matt hår
og dette håret er veldig meningsfylt og det er håret som er liksom kjernen og hovedfokuset for
Obeysekere. Så Geertz og andre symbolske antropologer ville sagt at et offentlig symbol eller delt symbol som vi alle har
Assosiasjon til så for han er håret et symbol som inngår i det felles meningsnettet det er det felles menings-
Nettet som gir hår symbolet den meningen den har så hvis dere ser på det på denne måten så symboliserer håret en
avstand fra den verdslige fra det sosiale fra det vanlige livet blant annet med at man avstår fra sex
Så håret symboliserer kyskhet og sølibat blant annet
Et viktig poeng for Obeysekere er at disse symbolene også er individuelle
Jeg tror dette virker litt åpenbart for oss kanskje når vi ser et symbol så ser vi kanskje
det delte meningsinnholdet men vi ser også våre egne assosiasjoner vi ser at det er det som gjør at
Det er knyttet til mine egne livserfaringer men det som er interessant for oss er å se hvordan dette samspillet fungerer for Obeysekere
samspillet mellom det offentlige delte og det personlig og et tredje element som er det underbevisste som han også trekker fram som
veldig viktig så alle disse tre tingene som jeg har prøvd å tegne opp her offentlig delte kulturelle meningsnettet,
Det individuelle inkludert individets kompliserte livshistorie og livserfaringer og underbevisstheten, minner, traumer og lyster og driver lever. Alle disse tre tingene og alle disse
tre nivåene om vi kan si det slik de er involvert i meningsdannelse
så ifølge den symbolske analysen ikke sant så er det mest det øverste nivået ifølge Geerts så er det
der det delte meningsnettet som gir symboler mening
Obeysekere sin innvending er at det viktigste med symboler er ikke delt ofte de viktigste for folk det viktigste for folk for at
symboler er meningsfulle for folk det er at det resonnerer med min livserfaring og det er at det responderer i underbevisstheten
vi kan se littegrann på et eksempel her, Obeysekere beskriver da opplevelsen til en kvinnelig asket Karunavati
og beskriver da en komplisert vanskelig livsopplevelse. Hun hadde for eksempel en barndom med en far
som forlot dem, hun hadde et vanskelig ekteskap som ikke svarte til morens forventninger og relasjon til moren altså
også noe som er av betydning og hun forteller videre at etter moren døde så hadde hun en opplevelse av å bli
Besatt og moren kom å tok bolig i henne på måte som en ond ånd, hun ble besatt av moren i form av en ond ånd
Dette var et vendepunkt for henne og hun prøvde å snu dette noe positivt å begynte i stedet å be til Guddomen og etter hvert
så fikk hun mer positive opplevelser med åndenes tilstedeværelse ikke lenger moren som en ond ånd
men opplevelser med tilstedeværelse av mer sånne gode slags ånder og guddommer og dette ble etterhvert til askese
Og hun vendte seg mer og mer mot guddommen og bort fra familie det sosiale livet og det verdslige, også fra sexlivet. Så
det som skjedde etter hvert var at hun fikk beskjed fra guddommen hvis du gir avkall på sex og får
ektemannen din til å gå med på det så skal du få hårlokker og det skjedde hun fikk mannen til å gå med på det
Og forteller det slik at "when I climbed up the sacred mountain I'd comb and tied my hair up, once I was there I was given seven matted locks as
Ordained by the divine lord
Suddenly my hair became knotted in seven locks" For Karunavati så representerer håret en manifestasjon av Hans tilstedeværelse og kraft
Og håret er shakti som er et ord som betyr roughly livskraft. For det første kan vi poengtere at håret er en del av en sterk
personlig opplevelse, det er en del av hennes egen dypt personlige vending mot gud
men det er også noe mer enn det det er noe som ligger dypere. Symbolet altså håret er en måte for individet for Karunavati å hanskes med disse
kompliserte og vanskelige opplevelser, traumene hun har satt som har satt seg i underbevisstheten. Så Obeysekere skriver at det finnes
Certain class of experiences that are so painful and out of reach for conscious awareness that the individual must represent dem in direct representation
And symbolic formation. Dette er altså sånn drømmer fungerer ikke sant, at traumene vi har hatt
de greier ikke helt å hanskes med ifølge Freud er det sånn at de ikke greier å hanskes med bevisst og
direkte så de kommer til uttrykk indirekte blant annet gjennom drømmer. Men de kommer også til uttrykk indirekte
gjennom symboler og håret er da et sånt symbol.
så
Obeysekere vi snakket en del om dette i forelesning han skriver mye om penis blant annet, han skriver blant annet at the hair is
sublated penis emerging from the head og hvis dere synes dette her er rart er jeg helt med på det, det her er ganske søkt
jeg tror at det er noe som gjør det litt sånt problematisk og det er at det virker som om han ikke helt har
Dette er min lesning at det kanskje ikke helt tar på alvor hvordan de i hinduismen opplever denne koblingen
På den ene siden har vi en sånn forståelse som sier at håret er et symbol på penis
Og Lingam som er et sånn veldig utbredt hinduistisk symbol som finnes i veldig veldig mange templer til guden
Shiva det er også noe man i vesten har tolket som et symbol på penis som vestlige forståelse for å si det litt enkelt
Håret er et symbol på penis Lingam er et symbol på penis, men den lokale forståelsen er på en måte omvendt. De benekter ikke at penis og håret er koblet til hverandre men grunnen til at de er koblet til hverandre er
Manifestasjoner av lingam som da altså er Shiva kreative og destruktive kosmiske kraft
Ikke tenk så mye på akkurat den delen. Jeg tror at det er mye vi kan få ut av Obeysekere selv om
vi ikke helt med på koblingen mellom hår og penis og det er blant annet dette poenget om personlige
eller individuelle symboler, personal symbols. Det er en type symboler sier Obeysekere som først og fremst ikke er
offentlig men som får mening fordi den er personlige knyttet til personlig livsopplevelse og hele
personen de er personlig symboler og det inkluderer ikke bare meg og min bevisste
opplevelse og hvem jeg er men det inkluderer også underbevisstheten ikke sant, mine minner og traumer lyster og
Drifter
Ja disse symbolene har visse trekk og her er noen av de trekkene de er litt vage ofte og tvetydige og grunnen
til det er at de legger til rette for at individer kan manipulere symboler på
sin måte og gjør det til mitt symbol og så er det også knyttet til valg ikke sant. Det er ikke sånn at disse
Asketene i Sri Lanka har dreadlocks håret fordi dette er måten de går gjennom livet på Sri Lanka det er et aktivt valg
Og knytter det til symbolet seg selv, og dette vil si at symbolet gjenskapes om igjen gjennom individer
gjennom individer at disse symbolene gjenskapes
Så Obeysekeres en type kritikk av Geertz. En annen kritikk av Geertz kommer fra Tomlinson som har skrevet om en
gruppe metodister på Fiji så Tomlinson er enig med Geertz i ganske mye, mye av religion handler om å gjøre
livet og verden meningsfull og det er nettopp det som skjer i prekene han har deltatt i på Fiji altså
visse situasjoner som gir verden mening for tilhørerne. Så både Geertz og Tomlinson tar tak i mening men det
skiller seg tydelig likevel så der Geertz sier at mening ligger mellom oss i kontekst og delte meningsnettet
så sier Tomlinson at en slik tilnærming den overser praksis så vi kan kanskje få noen ganger inntrykk fra Geertz
At mening skjer sånn helt av seg selv automatisk gjennom offentlige uttrykk og offentlige kulturuttrykk
Tomlinson derimot fokuserer på at mening
Er noe som oppnås det er en oppnåelse en achievement, det er noe som oppnås i praktiske situasjoner og det som også følger fra det
Er at det kan mislykkes, det kan mislykkes i praktiske situasjoner også
Mer konkret hvordan det oppnås i praktiske situasjoner så er disse praksisene i dette tilfellet
mening det skapes i møtepunktet mellom hverdagsliv og noe transcendent så han har et par
Artige eksempler
som alle fremhevet nettopp dette her og det er et eksempel hvor han som holder prekenen kobler sammen et bibelvers
galaterne 4 til 5 og kobler det bibelverset sammen med helt hverdagslige ting erfaringer med det å
handle i butikk i Suva som er hovedstaden på Fiji også gjør han et poeng ut av hvordan disse er koblet sammen
og ut av den sammenkoblingen mellom det liksom det transcendente bibelvers og det hverdagslige om å handle i butikk
så skapes mening det er et annet eksempel som er litt artig som går ut på at det er en eldre mann som kjøper ice block
Som er pinneis og dette er da den hverdagslige
Situasjonen ikke sant og han som holder prekenen forteller om denne situasjonen og sier what is wrong with the ice block
It tastes bad det sier den eldre mannen også sier butikkinnehaveren it does not taste bad your mouth is bad det er en sånn hverdagslig situasjon som alle kjenner godt til og
Han som holder prekenen knytter dette til en større lærdom at gud er ufeilbarlig og at
mennesker er ansvarlig for ondskap i verden
Så det er møtet mellom den store transcendente utvilsomt sanne lærdommen Gud er ufeilbarlig og denne
veldig hverdagslige situasjonen som vi kan kjenne igjen en mann som ikke liker den isen han har fått
det er i møtet mellom de to at mening skapes er sånn jeg har prøvd å se det for meg så på den ene
siden øverst her har vi scripture bibelen og det er noe transcendens noe ubestridelig men samtidig også noe
som ikke er selvsagt det er ikke tydelig hva det betyr ikke sant. På bunnen der har vi hverdagssituasjoner, noe kjent noe vi
har erfaring med noe som resonnerer med dem
Og prekene fungerer ofte sånn at de kobler sammen de to og de gjør det ved et metasemantisk grep et retorisk grep og
Metasematisk dreining kan vi kalle det det er bare en sånn setning som er noe sånn som dette betyr
at eller ergo så er det sånn at en sånn setning som sier noe om hvordan disse to tingene er knyttet
sammen og utifra det møtet så får vi en mening ofte en moralsk mening.
Her hadde jeg et poeng med at det er det samme som skjer med hashtags. En hastig eller meme er et veldig godt eksempel på metasemantisk pivot
hvis man skriver en twittermelding så skriver du en hastig så er den hashtaggen det er
Et uttrykk dette er knyttet til dette større mer generelle temaet
Det var veldig lett å eksemplifisere dette i fjor for da var hashtaggen #2020 det var noe mange brukte og den fungerte som
En dreining en metasemantisk dreining som gjorde at hvis jeg skrev noe om min erfaring
lang dag i dag bla bla #2020 så koblet hashtaggen min egen personlige erfaring opp mot denne
større felles
opplevelsen av året 2020 og vanskeligheter med året 2020. Da har vi kommet til slutten. Her er en liten oppsummering. Vi har tatt for oss spørsmål som hva gjør et religiøst symbol
meningsfullt? For Geertz så er det det kulturelle meningsnettet det er vevd inn i, våre felles assosiasjoner
i tillegg så er det emosjonell dragning og stemning og at det gir svar på meningsproblemer det gir en orden i virkeligheten
For Obeysekere så er det også det i tillegg til det felles så er det resonnerende personlig opplevelse og
at det svarer noe, det gir oss svar på underbevisste drømmer og traumer for Tomlison er det en praktisk oppnåelse og det ligger i hans
Spesifikke tilfeller at man kobler hverdagslige sammen med noe større.