Masteroppgavens plass i Lektorprogrammet
Masteroppgaven i matematikkdidaktikk skrives i det siste semesteret i det femårige Lektorprogrammet ved UiO. I studieløpet har kandidaten:
- 80 studiepoeng i matematikk
- 60 studiepoeng i et annet skolefag
- 60 studiepoeng profesjonsfag, inkludert 15 studiepoeng i matematikkdidaktikk.
På masternivå har kandidaten i tillegg:
- To 10-poengsemner i matematikkdidaktikk
- To valgfrie 10-poengsemner i matematikk
- To 10-poengsemner i didaktisk forskningsmetode.
Kandidaten har hatt 8 timer veiledning i skriveprosessen, samt 3 timer veiledning tidligere i studieløpet for planlegging av masteroppgaveprosjektet.
Retningslinjer for sensorenes vurdering av masteroppgaven
I vurderingen av masteroppgaven skal sensorene ta stilling til spørsmålene i listen nedenfor. De fleste matematikkdidaktiske masteroppgaver er empiriske studier, så en del av spørsmålene omhandler innsamling, analyse og drøfting av forskningsdata. Det er også fullt mulig å skrive på grunnlag av data samlet inn av andre (for eksempel som en del av et større forskningsprosjekt), eller skrive rent teoretiske oppgaver.
Sensorene skal gi oppgaven en helhetlig vurdering i form av en bokstavkarakter mellom A og F (se tabell med karakterdefinisjoner). Det er mange aspekter av oppgaven som skal vurderes (jf. spørsmålslisten), og enhver oppgave vil ha sine styrker og svakheter. Dette vil gjelde for alle karakternivåer, også de høyeste. Sensorene skal gi en helhetlig vurdering av oppgaven og sette den karakteren som er mest representativ for kvaliteten på oppgaven totalt sett.
Sensorene bes om å ta hensyn til at dette er en oppgave på 30 studiepoeng, og oppgaven må vurderes i forhold til hva som er realistisk å gjennomføre i løpet av ett semesters arbeid. Det kan for eksempel ikke forventes en fullstendig gjennomgang av tidligere forskning på feltet eller anvendelse av et omfattende empirisk materiale, heller ikke på A-nivået. Det sentrale er at kandidaten behersker det forskningsmessige håndverket og evner å gjennomføre et avgrenset matematikkdidaktisk forskningsprosjekt.
Noe som ikke skal vurderes av sensorene, er hvorvidt temaet for oppgaven kan regnes som matematikkdidaktisk. Temaet for oppgaven er vurdert og godkjent av fagmiljøet i matematikkdidaktikk ved ILS før tildeling av veileder og oppstarten av prosjektet, og kan derfor regnes som relevant for fagfeltet.
Spørsmål til grunnlag for vurderingen
NB! Hvis det er en teoretisk oppgave, skal sensor se bort ifra spørsmålene som omhandler empiriske data. Hvis oppgaven bygger på data samlet inn av andre enn kandidaten selv, skal sensor se bort ifra spørsmålene som omhandler datainnsamling.
1. Grunnledende trekk
- I hvilken grad er temaets fagdidaktiske relevans og aktualitet begrunnet på en overbevisende måte?
- Hvor presist formulert er problemstilling og/eller forskningsspørsmål?
2. Teori og forskning
- I hvilken grad viser kandidaten kjennskap til relevant teori og forskning?
- I hvilken grad er sentrale fagbegreper presisert, operasjonalisert og anvendt på en reflektert, nyansert og hensiktsmessig måte?
3. Metode
- I hvilken grad begrunner og diskuterer kandidaten metodens og dataenes relevans for problemstillingen?
- Hvor god er den praktiske gjennomføringen av metoden, og drøfter kandidaten på en kritisk måte eventuelle problemer som oppstod?
- Redegjør kandidaten for hvordan forskningsetiske retningslinjer er ivaretatt i prosjektet (inkludert problematisering av egen forskerrolle der dette er relevant)?
4. Resultater/diskusjon
- I hvilken grad er konklusjonene som trekkes, troverdige på bakgrunn av data, analyser, teori og tidligere forskning?
- I hvilken grad synliggjør kandidaten selvstendighet gjennom argumentasjon og vurdering av egne forskningsresultater?
- I hvilken grad brukes litteratur/kilder aktivt i studentens egen argumentasjon?
- I hvilken grad skisseres didaktiske implikasjoner på grunnlag av oppgavens resultater og diskusjon?
5. Struktur, språk og formalia
- Inneholder oppgaven følgende elementer (ikke nødvendigvis som separate deler/kapitler): sammendrag, problemstilling og/eller forskningsspørsmål, innledning, teori, tidligere forskning, metode, analyse, resultater, diskusjon, konklusjon og didaktiske implikasjoner?
- I hvilken grad er det sammenheng mellom de ulike delene i oppgaven slik at det er samsvar mellom problemstilling, teori, metode, resultater, diskusjon og konklusjon?
- Hvor klar er den språklige framstillingen?
- Er referansene i tekst og litteraturliste ført i samsvar med gjeldende versjon av APA?
- Er lengden på sitatene passende til formålet, og er de innarbeidet i fremstillingen for øvrig?
Karakterdefinisjoner
Masteroppgaven skal gis en samlet vurdering i form av en bokstavkarakter, i tråd med definisjonene i UiOs karaktersystem (se tabellen).
symbol |
betegnelse |
beskrivelse av vurderingskriterier |
|
|
Fremragende prestasjon som klart utmerker seg. Kandidaten viser svært god vurderingsevne og stor grad av selvstendighet. |
|
|
Meget god prestasjon. Kandidaten viser meget god vurderingsevne og selvstendighet. |
|
|
Jevnt god prestasjon som er tilfredsstillende på de fleste områder. Kandidaten viser god vurderingsevne og selvstendighet på de viktigste områdene. |
|
|
En akseptabel prestasjon med noen vesentlige mangler. Kandidaten viser en viss grad av vurderingsevne og selvstendighet. |
|
|
Prestasjonen tilfredsstiller minimumskravene, men heller ikke mer. Kandidaten viser liten vurderingsevne og selvstendighet. |
|
|
Prestasjon som ikke tilfredsstiller de faglige minimumskravene. Kandidaten viser både manglende vurderingsevne og selvstendighet. |
Karakterbegrunnelse
Sensorene skal skrive en begrunnelse for karakteren på ca. 1 side. I utformingen av begrunnelsen skal sensorene ta utgangspunkt i spørsmålslisten og trekke fram trekk ved oppgaven som særlig har vært lagt vekt på i vurderingen.