Organisering
I PPU Teach First Norway blir studentene tilsatt som Teach First-kandidat i Osloskolen i 100% stilling (Tentativt 80% nedslag i undervisning og 20% satt av til studier ved programmet). De skal observere og vurdere andre læreres undervisning og de skal selv overta undervisningen med erfarne lærere som veiledere. Studentene skal få god øvelse i å planlegge, gjennomføre og vurdere undervisning. De skal gå inn som fullverdige medlemmer av lærerkollegiet.
Omfang av veiledning fra ILS
Tofagsstudentene skal få 5 skolebesøk fra ILS, 2 for høstsemester og 3 for vårsemester. Besøkene fordeler seg som følgende:
- semester: 1 veiledning i fag 1, 1 veiledning i pedagogikk
- semester: 1 veiledning i fag 1, 1 veiledning i fag 2, og 1 veiledning i pedagogikk
Veiledning i fag studenter ikke har opptak i gjøres det egne avtaler for.
På skolen har studentene i tillegg en intern mentor som har ansvar for den daglige oppfølgningen. Mentoren skal være tilstede under timen og på den påfølgende veiledningen fra ILS. Studenten har også en ekstern mentor fra Læringsmiljøteamet. Denne mentoren vil forsøksvis være tilstede under besøkene fra ILS.
Veiledningsbesøk fra ILS
Observasjon som grunnlag for veiledning
Observasjon er grunnleggende for å kunne vurdere sin egen og andres undervisning, og for å kunne veilede studenter.
Mål for observasjon:
• Kunne gjengi virkeligheten for å ha samme virkelighet å snakke ut ifra
• Kunne bruke observasjoner som grunnlag for vurderinger
Mål for veiledning
Veiledningen i praksisperiodene skal hjelpe studentene til å sette ord på egen praksis, og til å kunne reflektere over sin egen rolle som lærer. Veiledningen tar sikte på å støtte studentene i planlegging, gjennomføring og vurdering av undervisning og andre oppgaver i skolen. Den skal hjelpe studentene til å ta et selvstendig ansvar for de valg som gjøres, og den skal virke bevisstgjørende på det å ta et lederansvar for elevenes læring.
I løpet av praksisperiodene skal studentene utvikle en bevissthet om sterke og svake sider ved sin egen undervisning. Det er derfor viktig at veileder gir konstruktiv og konkret tilbakemelding på studentenes undervisning, slik at de forstår hva som kan forbedres på kort sikt, og hva de bør arbeide med på lang sikt. Veiledning er ingen statisk arbeidsform, den tilpasses studentenes behov og skal sikre progresjon etter hvert som de utvikler seg.
Det forventes at den enkelte student tar ansvar for å tenke gjennom hva han/hun vil ha veiledning på i sitt undervisningsarbeid, og snakker om dette med sine veiledere og medstudenter. Veileder må ta ansvar for at studentene får veiledning på områder der studenten har behov for forbedring.
Veileder er ansvarlig for at sentrale emner i faget blir dekket i klassens undervisning.
Organisering av veiledning
Studentene skal ha etterveiledning med veileder, knyttet til undervisningen. Studentene skal forberede seg til veiledningen som gis av veilederne.
Veiledningen skal i all hovedsak skje i timeplanfestet veiledningstid, 4 timer per skolebesøk.
Mentoren på skolen har hovedansvaret for veiledning i forhold til oppgaver som omfatter skolen som helhet.
Studentene skal i samarbeid med veilederen utarbeide et dokument som både beskriver studentens nåværende undervisning og setter mål for studentens utvkling.
Veiledning
Veiledningen bygger på:
- hva studentene sier og gjør i klasserommet, hva som faktisk skjer i undervisningen, og på samspill og samarbeid med elevene.
- hva studentene selv har planlagt for sin undervisning.
Mentor skal være til stede i undervisningen og gjøre observasjoner i forhold til det som er avtalt mellom partene.
Innholdet i veiledningssamtalen
Veiledningssamtalen skjer med utgangspunkt i observert undervisning og plan for timen, ev. veiledningsdokument. Undervisningen drøftes med utgangspunkt i planene og ut fra observasjoner som er gjort. Det er studentenes vurdering av eget arbeid og refleksjonen rundt hvorfor timen/perioden forløp som den gjorde, som er fokus i denne samtalen.
Studentene melder i evalueringer at de opplever at de har stor nytte av konkret tilbakemelding på atferd og rolleutøvelse i klasserommet, og av gjennomføring av undervisningen i forhold til planer.
Planlegging av undervisningstimer
Det legges vekt på at studentene skal få trening i å planlegge, gjennomføre og vurdere undervisning. Studentene skal lage en plan for timen og et veiledningsdokument for undervisningen. Planen er et utgangspunkt for veiledning, sammen med observasjoner av undervisningen slik den forløper.
Plan for timen og veiledningsdokumentet står sentralt i ILS’ strategi for veiledning av studentene. De gir viktig informasjon til veileder om hva studentene tenker om sin undervisning og gjennomføringen av den. Dette danner utgangspunkt for veiledning etter undervisningen. Når veiledningsdokument brukes, skal det sikre at studenten får veiledning ut fra de mål og de begrunnelser som hun/han har tenkt ut for undervisningen.
Studentene melder i evalueringer at de opplever at de har stor nytte av konkret tilbakemelding på atferd og rolleutøvelse i klasserommet, og av gjennomføring av undervisningen i forhold til planer.
Veiledningsdokument
Studenten skal lage et veiledningsdokument til hvert skolebesøk og påhør fra ILS. Veiledningsdokumentet består av en Plan for timen med begrunnelser for de valgene som er foretatt i planen. I tillegg hører det med en situasjonsbeskrivelse som angir rammer, forutsetninger og den sammenheng undervisningen foregår innenfor. Dokumentet brukes som grunnlag for veiledning av studenten og vurdering av undervisningen.
Dokumentet kan utformes på ulike måter alt etter de forutsetninger og behov som gjelder. Situasjonsbeskrivelse og begrunnelser må imidlertid skrives slik at veileder og besøker fra ILS kan få et godt innblikk i studentens tenkning om sin undervisning. Dokumentet bør ikke overstige 2–3 maskinskrevne sider.
Ved besøk fra ILS skal det alltid foreligge et veiledningsdokument.
En sjekkliste for utforming av et veiledningsdokument:
Situasjonsbeskrivelse |
|
Mål for arbeidet |
|
Lærestoff |
|
Arbeidsmåter |
|
Vurdering |
|
I oppfølgingen av undervisningen, bl.a. i samtale med praksisveileder, skal det inngå vurderinger knyttet til gjennomføringen av opplegget.
Godkjenning
ILS er pålagt å foreta en vurdering av studentenes kvalifikasjoner og egnethet som lærere.
Godkjenning av praksis
Den enkelte student skal vurderes av:
- Mentor
- En person fra praksisskolens ledelse
- Fagperson fra ILS
Veileder(ne) og påhører(ne) skal hver for seg levere en vurderingsrapport på den enkelte students praktiske lærerdyktighet. Vurderingen skal gjøres i henhold til Kvalitetsbeskrivelser og kriterier for vurdering av praktisk lærerdyktighet. Rapportene konkluderer enten med «Studenten er egnet», «Tvil om egnethet», eller med «Studenten er lite egnet/ikke egnet». Dersom man mener at studenten er egnet for læreryrket, skal det fylles ut en kort elektronisk rapport. Er man i tvil om en students egnethet, bør rapporten være mer omfattende og sendes ILS umiddelbart etter påhørsperiode.
Påhør
I løpet av påhørsperioden vil det bli gjennomført minst ett påhør for hver student i fra skolens ledelse. ILS er på tilsammen 5 besøk hos hver kandidat. En komite bestående av besøkerne vil vurdere hvorvidt studentene ut av disse besøkene er egnet for læreryrket. Er det meldt tvil om en students egnethet fra skolen eller fra ILS sine besøkere, kan ILS foreta ett eller flere ekstra påhør. Studenten kan imidlertid ikke kreve dette.
Påhører skal være til stede i en av studentens undervisningstimer, og skal deretter ha en veiledningssamtale med studenten. Mentor skal være til stede i timen og under samtalen. Det skal alltid foreligge et veiledningsdokument ved påhør.
Et påhør er ikke en eksamen. Et påhør som konkluderer med tvil oppheves ikke av et etterfølgende påhør som konkluderer med egnethet.
Alle påhør varsles i god tid.
Tvil om lærerdyktighet
Ansvarlig for PPU Teach First Norway på ILS må kontaktes omgående dersom det er tvil om studentens egnethet. ILS skal ha beskjed om dette i så god tid at det kan foretas et ekstra påhør fra Instituttets side. Studenten kan imidlertid ikke kreve dette.
Hvis én (1) eller flere av rapportene konkluderer med «Tvil om studenten er egnet» skal studentens vurderingskomite konsulteres. Hvis en eller flere av vurderingskomiteens medlemmer ønsker vurderingsmøte skal studentens vurderingskomite innkalles.
Hvis én (1) eller flere av rapportene konkluderer med «Studenten er lite egnet/ikke egnet» skal studentens vurderingskomité innkalles. Vurderingskomiteen innkalles normalt så snart som mulig etter første året, men kan også innkalles i løpet av året.
Vurderingskomiteen består av påhørerne (herunder også skolens påhører), veileder(ne) og mentor(e). Alle påhørere og mentorer som har vært involvert i vurderingen av studenten bør møte for at komiteen skal kunne fatte et gyldig vedtak.
Komiteen skal søke å danne seg et mest mulig helhetlig bilde av studentens praksisperiode. Alle rapporter skal tas hensyn til i komiteens gjennomgang, og det er praksis som helhet som vurderes, ikke ene og alene rapportene. Det er studentens vurderingskomite som fatter vedtak om bestått eller ikke bestått praksis, ikke den enkelte påhører eller veileder. Vedtaket fattes med simpelt flertall. Studenten skal tilsendes komiteens vedtak så snart dette foreligger.
Vedtaket er endelig og kan ikke påklages av studenten med mindre det foreligger formelle feil jf universitets- og høgskolelovens § 5-3, punkt 5, første setning, som lyder: «Bedømmelse av muntlig prestasjon og vurdering av praksisopplæring eller lignende som etter sin art ikke lar seg etterprøve, kan ikke påklages».
Innsynsrett
Studenten kan kreve innsyn i rapportene jf forvaltningslovens bestemmelser. Veiledere og påhørere bør tydelig informere studenten om rapportens innhold.
Kvalitetsbeskrivelser og kriterier for vurdering av praktisk lærerdyktighet Denne instruksen skal gi informasjon og veiledning om hva som er gjenstand for vurdering og hva som kvalifiserer til sluttvurderingen «bestått». Kriteriene tar utgangspunkt i Rammeplanen for ettårig praktisk-pedagogisk utdanning. Vurderingen skal være et uttrykk for hvordan studenten mestrer lærerarbeidet ved det aktuelle tidspunktet. Den skal uttrykke hvorvidt studenten oppfyller kvalitetskravene til godkjent praksisopplæring innen de muligheter og begrensninger som foreligger i den aktuelle situasjon. Praksissituasjonene kan være meget forskjellige for studentene. En skjønnsmessige vurdering må derfor ta dette i betraktning for å unngå at disse forskjellene får betydning for sluttvurderingen. Vurderingen av den praktiske lærerdyktigheten baseres på god pedagogisk og faglig innsikt, og bred erfaring med undervisningsarbeid. Mentorer i skolen skal fremme forslag om studentens praksisopplæring skal bli bestått/ ikke bestått etter endt praksisperiode. Påhørerne skal gi sin vurdering på bakgrunn av den undervisningen som ble observert, veiledningsdokumentet og den etterfølgende refleksjons-samtalen. Beskrivelse av kriterieområder Kvalitetsbeskrivelser og kriterier for vurdering av praktisk lærerdyktighet består av fire områder. En student får ikke godkjent praksisopplæringen dersom lærerarbeidet ligger klart i underkant av hva som forventes ut fra faglige eller pedagogiske kvalitetskrav, eller dersom studenten viser synlige mangler i ett eller flere av de fire kriterieområdene.
|
Sluttvurdering
Den avsluttende vurderingen i praksisopplæringen skal uttrykkes med karakteren «bestått» eller «ikke bestått». Det gis én samlet sluttvurdering i praktisk lærerdyktighet basert på en helhetlig vurdering av studentens lærerarbeid og refleksjoner sett i forhold til målene for lærerutdanningen og de oppgitte kriteriene. Det er praksis som helhet som godkjennes / ikke godkjennes.
Dersom en student får resultatet ”ikke bestått” skal vedkommende få et nytt forsøk. Det vil si at studenten skal få en ny praksisperiode på et år. Det foretrekkes at studentetn plasseres ved en annen skole.