Kilde: Nielsen, H. B. (2014). Forskjeller i klassen: Nye perspektiver på kjønn, klasse og etnisitet i skolen. Universitetsforlag. Kapittel 9-11
Aarseth, H. (2014). Kapittel 9 – Lyst til læring eller “fit for fight”? Middelklassefamiliens læringskulturer (I Nielsen, H. B. (2014). Forskjeller i klassen: Nye perspektiver på kjønn, klasse og etnisitet i skolen. Universitetsforlag)
- Aarseth (2014) betegner middelklassen i to grupper med tanke på foreldrepraksiser. Identifiser og forklar dem. Hva kan være grunnen til en slik deling?
- Hva refererer “intensivering av foreldreskapet” til i forskningen, ifølge Aarseth (2014, s. 171)?
Bråten, B. (2014). Kapittel 10 – Gagns mennesker og gode liv: Utdanning i foreldres oppdragerstrategier (I Nielsen, H. B. (2014). Forskjeller i klassen: Nye perspektiver på kjønn, klasse og etnisitet i skolen. Universitetsforlag)
- Hvordan ser foreldrene som Bråten (2014) har intervjuet på utdanning for sine barn?
Nielsen, H. B. (2014). Kapittel 11 – Nye perspektiver på kjønn og skole i forandring (I Nielsen, H. B. (2014). Forskjeller i klassen: Nye perspektiver på kjønn, klasse og etnisitet i skolen. Universitetsforlag)
- Se på overskriften “Gamle mønstre i nye kontekster”. Hva skrives det om i dette underkapittelet (Nielsen, 2014)? Hva kan konsekvensen være hvis man ikke leser underkapittelet i sammenheng med resten av kapittelet eller boken?
- Hva er forskjellen mellom det “interseksjonelle perspektivet” og “det psykososiale perspektivet”, ifølge Nielsen (2014, s. 215-216)? Hva går disse to perspektivene ut på?