Hei jeg heter Anders Lunde og er biolog med spesialisering i nevrovitenskap. Jeg skal holde disse
forelesningene for dere om et biologisk perspektiv på læring. I dag skal vi begynne med en generell
introduksjon, før vi tar en gjennomgang av hjernens oppbygning og til slutt ser på
nervesystemets celler og deres funksjoner. I morgen skal vi se mer på hva læring er fra et biologisk
perspektiv, hvordan man kan måle hjernestruktur og hjerneaktivitet, og vi skal se på utvikling, hukommelse
og språk. Da begynner vi med en introduksjon. Først så vil jeg definere noen begreper vi
kommer til å bruke fremover. Det ene begrepet er kognisjon som vil si de mentale oppgavene mennesker
er i stand til å utføre.
Dette inkluderer oppfatning, tenkning, oppmerksomhet, persepsjon, hukommelse, problemløsning, avgjørelser, resonnering, språk og kommunikasjon
for å nevne noen, og denne definisjonen min egen, så tenkte den var enkel og grei.
biologi er læren om levende organismers fysiske strukturer, funksjoner, celler, organer og så videre.
Biologi omhandler til dels dyr og menneskers adferd, og overlapper derfor noe mot et psykologisk
kognitivt perspektiv. Det vi må huske på her er at der de andre perspektivene dreier seg
omkring menneskers og deres interaksjon si sosiokulturelt perspektiv, eller hvordan menneskets mentale
prosesser fungerer i det kognitive perspektivet, så prøver det biologiske perspektivet
Så prøver det biologiske perspektivet å forklare læringsprosesser gjennom de målbare endringene som skjer på fysisk nivå i hjernen.
Før vi begynner så vil jeg at jeg skal ta stilling til følgende påstand: all menneskelig kognisjon kan
forklares ut ifra biologien i hjernen. Sett gjerne video nå på pause og tenk gjennom hva du mener om det
noen av dere vil kanskje synes at påstanden er åpenbart feil eller viktig mens andre
synes det er vanskelig å bestemme seg. Hva tenkte man historisk? De gamle egypterne for mange tusen
år siden trodde hjertet var det viktigste organet for mennesker. Men allerede da romerske leger
begynte dissekere lik, utviklet de teorier om at hjernen var involvert i tenkning og følelser
I dag tenker de fleste vitenskapsfolk at vår kognisjon oppstår som et resultat av hjernens biologiske
funksjoner. Noen observasjoner som støtter denne tankegangen er at skader i hjernen tydelig påvirker vår
kognisjon, at det er en direkte sammenheng mellom kompleksiteten av nervesystemet og evnen til adferd og
læring hos forskjellige dyr, det vil si at dyr med små nervesystemer, slik som insekter, har lav
kapasitet til læring, mens dyr med store nervesystemer, slik som mennesker og sjimpanser, har høy
kapasitet til læring. I tillegg at nerveceller egenskaper passer teoretisk overens med
det som kan forventes av et lærende og handlende vesen, da tenker jeg på plastisitet, sammenkobling med sanse- og muskelsystemet.
Den menneskelige hjernen er et nettverk av mer enn hundre milliarder individuelle
nerveceller som er koblet sammen systematisk. Slike nettverk kaller vi nevrale nettverk eller nevrale kretser.
Dette konstruerer vår persepsjon og den eksterne verden, fokuserer vår oppmerksomhet og
kontrollerer maskineriet som gir opphav til våre handlinger. Det er ikke fullt ut forstått hvordan nerveceller
og slike nettverk gir opphav til komplekse kognitive funksjoner, men nevrovitenskapen er
under stadig fremgang på dette forskningsområdet. Vi skal i løpet av disse forelesningene danne oss et
overblikk på hva man vet om dette i dag.
Hvor langt er egentlig biologien kommet i sin forståelse av menneskelige læringsprosesser?
Hva vet vi egentlig om sammenhengen mellom kognitive prosesser som oppmerksomhet, hukommelse og problemløsning
og kretser av nerveceller og aktivering av forskjellige hjerneområder? Her er det mange ubesvarte
spørsmål, og mye vi ikke forstår. Likevel er det mange prosesser vi kjenner til hjernen som vi antar
henger sammen med visse kognitive prosesser, for eksempel hukommelse henger trolig sammen med synapse
plastisitet, oppmerksomhet med elektrisk aktivitet i nerveceller, og problemløsning med nevrale
nettverks-aktivitet. Vi skal se mer på noe av dette senere, men det å forklare hvordan kretser av
nerveceller gir opphav til
kognitive prosesser er langt ifra enkelt eller forstått fullt ut. Derfor trenger vi flere
perspektiver på å forstå læring. Forskjellige perspektiver brukes til å forstå forskjellige aspekter ved
læringsprosesser og alle har sine egne styrker og svakheter. Så hva med det biologiske perspektivet
Hvorfor er det biologiske perspektivet viktig for spesialpedagoger. Vel som kommende spesialpedagoger
skal mange av dere arbeide med barn og voksne som av ulike årsaker skrever med læring. Flere av
disse har medfødte eller ervervede skader i hjernen, og med kunnskap om hjernen kan du lett å forstå
hvorfor de strever. Kunnskap om hvilke mekanismer hjernen bruker for å lære kan gjøre det
lettere å forstå menneskets muligheter og begrensninger når det gjelder lærling. Dette gjelder både
for normalpopulasjonen
og de med lærevansker, for eksempel, hva kan man forvente å lære på
nytt etter en hjerneskade. Med kunnskap om hjernen kan man også ha et verktøy for å evaluere nye
metoder for læring som påstår å benytte seg av nevrovitenskap og kan følge med på ny forskning og
man kan ta stilling til påstander om hjernen og læring som du vil møte på. Til slutt får man også et
bedre grunnlag for å forstå teorier og begreper om kognitive læringsprosesser, for eksempel begreper som
aktiveringsnivå, spredningsaktivering, assosiative strukturer, deklarativt og prosedurelt minne
men det er mange detaljer i nevrovitenskapen og det kan være vanskelig for dere å vite hva
dere skal fokusere på. Her er det viktig å tenke på
det som står på canvas angående den kunngjøringen Imac har lagt ut om eksamen hvordan forberede seg
til eksamen og der står det at det som er viktig er å få et helhetsbilde og å vite hva hva som er
essensen i de forskjellige perspektivene og litt om hva de kan si og hvordan man tenker.
Jeg anbefaler å gå inn å lese den kunngjøringen. Som en annen pekepinn på hva som er viktig her så satt
denne sliden her med mål for forelesningene og da er det noen mål om kunnskap. Du skal kjenne til
hjernen og nervenecellenes grunnleggende oppbygning og vi håper at du får kunnskap om de områdene og
nettverkene hjernen som spiller hovedrollene for hukommelse, språk og motorikk
vi håper at du får kjennskap til de ulike teknikkene for å måle hjerne strukturer og hjerneaktivitet
og begrensninger med disse teknikkene. Angående ferdigheter så er det et mål at du skal
kunne reflektere over hvordan kunnskap om hjernen kan være relevant for deg som spesialpedagog
det er også veldig bra hvis dere kan reflektere om hvilken nytte det biologiske perspektivet har i
forhold til læring og hvilke begrensninger det har. Vi kommer til å snakke en del om forskjellige
anatomiske navn og strukturer, det er fint hvis dere kan noe av det, men det er
ikke det som er det viktigste. Det viktigste er å forstå hvordan hjernen prinsipielt er bygd opp og
kanskje litt om hvordan den fungerer under læring og da
er ikke ord på alle anatomiske strukturer det viktigste. Det viktigste er forståelse.
Navn endre seg og har mange forskjellige navn på norsk og engelsk og Det viktigste her er at dere
forstår