Da kommer tredje og siste del i den lille serien om kognitiv utvikling og eksekutive funksjoner og
som nevnt så skal jeg snakke litt om det jeg tenker intressante utfordringer i studier av
eksekutive funksjoner. For det er sånn at når vi ser hvor viktig disse ferdighetene er så tenker man også at det
kunne veldig fint om man kunne trent på disse tingene og blitt gode på de tidlig, slik at alle barn får de riktige forutsetningene for å mestre
hverdagen. Som det ble nevnt i en av videoene så er det noen studier som tyder på at dette her kan trenes
opp man kan øve seg å bli bedre, men det er litt motstridende funn og da tenkte jeg skulle nevne noe av det.
Som sagt er det indikasjoner på at noen eksekutiv funksjoner kan trenes opp og det har vært spesielt fokus på arbeidsminnet. Det har vært ansatt som en komponent som kan styrkes gjennom øvelser.
Dermed så er det foreslått intervensjoner i barnehagealder der det er fokus på lek og
språkutvikling med en arbeidsminne komponent i seg og man tenker da spesielt barn som kommer fra
mindre ressurssterke familier og kanskje har lav sosioøkonomisk status kan ha spesielt stor nytte
av dette og på måte får trene seg opp til å være på et nivå med de barna som kanskje har fått med
meg så hjemmefra. Men så er det den effekten da. Hva er effekten av trening? En ting å være obs på er at
intervensjonsstudier i seg selv er litt vanskelig å tolke nettopp fordi at det er så mange variabler som
spiller inn på hvor vidt den effekten man ser skyldes det man faktisk
har gjort og om det vært implementert på nøyaktig måte osv. hvis det er lærere som har implementert det
eller foreldre. Det er en ting og det andre er at noen ganger så kan man se effekt men man har det man kaller
near transfer effekt. Som egentlig betyr at man blir bedre på akkurat det man har øvd på eller en oppgave som er
veldig lik. Men med denne type ferdigheter så ønsker man jo kanskje at barna skal kunne overføre det da. At
hvis man trener arbeidsminnet i en setting så skal også klare å ha bedre arbeidsminnet en annen setning. Det kaller vi
far transfer. Når det gjelder far transfer så er det litt mer motstridende funn. Det er sånn at trening på en
spesifikk oppgave også gir fordeler i en litt annen situasjon men på samme underliggende ferdighet.
Så det er en utfordring og man ser mye svakere effekter når det gjelder en sånn overføringseffekt og
så ser man også at de effektene man finner ofte forsvinner eller feider ut ganske kjapt. Så er det da av
og til sånn i forskningen at man gjør mate-analyser, man sammenstiller mange studier for å se på den
samlede effektstørrelsen eller de samlede resultatene. Når det gjelder arbeidsminnet så var det gjort en stor meta-analyse der man slo sammen masse studier der de hadde trent arbeidsminnet, men man finner da at den samlede effekten er ganske liten. Liten til
ingen effekt, slik at alle disse selskapene som selger produkter da som liksom skal trene opp
arbeidsminne de har ikke lenger et veldig sterkt argument i forskningen
fordi at det når man oppsummerer det som har gjort så kan det se ut som at den reelle
treningseffekten er veldig liten. Så selv om det er godt tenkt og at man skal ønske alle barn har like stor
kapasitet så er det kanskje noen av disse tingene som utvikles ved modning, men som ikke nødvendigvis kan eksplisitt trenes opp i veldig stor grad. Men i den grad man kan se
effekt på eksekutive funksjoner i trening, så er det også viktig å følge opp dette med
hjerneavbildingsstudier slik at man for eksempel kan se er det forbindelse med hjernen som styrkes
ved den type trening og når man terper på ferdigheter er det da sånn at det er mønster i hjernen som
så kommer på plass for å si det enkelt og da har man enda sterkere argument for å si at
her er det noe som skjer. Da vi kan se strukturelle endringene da. Så er det et annet aspekt som også utfordrende
studie av eksekutive funksjoner og det er dette med definisjoner og operasjonalisering. Det vil si hva legger vi
egentlig de begrepene bruker og hvordan tenker at disse skal måles for å reflektere det vi mener at vi
snakker om og vi ser at eksekutive funksjoner er et veldig sammensatt fenomen. Det er mange komponenter
som dere har blitt kjent med nå og det betyr også at det kan måles for veldig mange forskjellige måter
og i ulike studier litt avhengig av hva som er perspektivet, så vil man kanskje derfor få ganske ulike resultater
Kanskje man ser på et utvalg av personer som har ervervet hjerneskade eller man se på små barn eller
store barn. Da vil man kanskje bruke ulike tester for måle det man egetnlig kaller det samme, men som selv med samme merkelapper vil kanskje egntlig være ulike ting når man
har såpass ulike fremgangsmåter på studiene. Så da blir det ganske vanskelig å trekke noen
helhetlige konklusjoner og som sagt da testene kan variere veldig og det er viktig at det er en slags
samsvar i feltet, der man prøver å bruke de testene som viser seg å være pålitelige, slik at de dataene man
sammenligner faktisk ligner i form av at man har brukt samme test for å samle inn informasjon og så er det
den teoretiske bakgrunnen som også er en utfordring fordi man har kanskje noen modeller som har stått
veldig sterkt i
feltet, men bare fordi at noe er en sterk modell betyr ikke at man nødvendigvis har funnet bevis for
at det er sånn virkeligheten er. Alle teoretiske modeller er jo nødvendigvis forenklinger av
virkeligheten og det vil jo prege den forskningen som gjøres. Så må man gjøre seg opp en mening om
hva man tenker er en modell å stole på og den arbeidsminne modellene jeg viste dere har jo blitt bekreftet
i mange studier, men det er også foreslått andre modeller eksekutive funksjoner, slik som den trekomponent-modellen jeg
beskriver her. Der de deler inni veksling og oppdatere og inhibisjon. Det fører til et sentralt
spørsmål om hvor separate disse ulike funksjonene er og hvor sammenknyttede de er. Noen studier har prøvd å ta
tak i akkurat det. Hvordan er det egentlig strukten er på disse ulike delene av eksekutive funksjoner og
en studie fra 2018 som ligger på litteraturlisten, det viser hvordan den klassiske inndelingen
kanskje ikke stemmer helt, hvertfall i det utvalget de undersøker her. For de bruker 8 komponenter av
eksekutiv funksjoner som er testet med 27 forskjellig tester, som har sånne vanlig tester som brukes
forskningen og det ser deg på arbeidsminne, inhibisjon, veksling som jeg ikke har nevnt spesifikt men det
går litt innunder noen de andre. Det handler om å kunne bytte oppmerksomhet fra en oppgave til en annen eller en situasjon til en annen. Så er det planlegging. Så er det et element som de kaller generativ fly som handler om
rask og nøyaktig informasjonsinnhenting og
så det selvregulert læring, metakognisjon og atferdsregulering. Dette var de komponentene de så på og
det de finner da når de ser på 846 barn i alderen 8-11 år det er at disse faktorene ser litt
annerledes ut enn det man kanskje har tenkt teoretisk. De bruker da faktoranalyse som er metode for å finne
underliggende dimensjoner som forklarer mønster resultatene, sagt enkelt. Det de ser da er at alle
disse forskjellige eksekutiv komponentene kan knyttes til en felles faktor. Så det betyr at de har
alle sammen noe felles, som kanskje kan kalles eksekutive funksjoner, men så er det sånn at noen av komponentene
er sterkere knyttet til denne overordnede faktoren enn andre
og så varierer det også i hvor stor grad det er sammenheng mellom komponentene og til og med om de overlapper
litt. Så det de finner i dette studiet der de setter sammen all den informasjonen. Det er at det er noe
komponenter som ser veldig adskilt ut, blant annet selv-regulert læring og metakognisjon. Men så ser de
at det er større grad av overlapp i komponenter som vi har snakket om i disse videoene her. Som for
eksempel planlegging og en form for arbeidsminne. I dette tilfellet så er det arbeidsminnet der
man manipulerer informasjonen man har i hukommelsen og den hukommelsen man har for elementer i lister.
For eksempel tallhukommelse, som jeg nevnte tidligere. Så de ender opp med modell med ulike
komponenter. Som dere ser her, så er arbeidsminne blitt delt to litt
ulike komponenter. Der den ene typen henger sammen med planlegging og den andre henger mer sammen med dette med
oppdatering, informasjonsoppdatering. Men så kom det som et flytferdigheter og selv-regulert læring og
metakognisjon er med separate faktorer da. Så de foreslår at man må tenke litt nytt på hvordan man
deler en disse ferdighetene, spesielt den aldersgruppen som de studerte. Det vil jo variere
veldig om man ser på små barn eller eldre barn. Hvor inndelte og separate disse ferdighetene er. Men
budskapet da og grunnen til at jeg vil nevne dette er at man kanskje må tenke litte grann ut når det gjelder
konseptualisering og inndeling av eksekutive funksjoner. At det er mange gode modeller man kan støtte
seg til men at også kanskje
er på tide å tenke litt nytt i hvordan man kategorisere de. Det betyr også at når dere leser studier
der de snakker om eksekutive funksjoner og arbeidsminnet og så videre, så må dere være kritiske og så
tenkte på sammenhengene hvordan er det de har definerte det, hvordan er det de har målt det og hvordan mener at
dette henger sammen med andre ting og kanskje det er ting de burde målt, men som de ikke har målt for å kunne si noe om
eksekutive funksjoner i sin helhet osv. Så det verdt å være obs på det at det er en viss grad av uryddighet i
feltet og så må det mer forskning til for at man skal kunne få bort de komponetene som kanskje ikke
stemmer eller gå bort fra inndelinger som viser seg ikke være helt sånn som det er virkeligheten. Så med det
så vil jeg bare si takk for at du hørte på og så hører dere fra meg igjen
til neste tema som da blir det begrepsutvikling og resonering.