Det blir mest fokus på kapittel 2 i denne på forelesningen det blir så vidt nevnt litt fra kapittel ti men
det kapitellet blir mer gjeldende og viktigere når vi kommer til temaene intelligens og språkutvikling. Men altså en
utviklingsteori en vitenskapelig utviklingsteori den skal hjelpe oss å forstå, og forklare både prosessen for
utvikling og resultatene av denne utviklingen og de prosessene. Veldig mye av det vi kan og det Vi forstår og har teorier om det er veldig
lett observerbart. Et eksempel på dette er at det er lett å se at hvis vi har en kopp i den ene hånden og
vi har en kopp i den andre hånden også så har vi mer enn en, vi har to, det er lett observerbar.t og dette trenger vi ikke veldig avanserte teorier for å
forstå en veldig mye kunnskapen vi tilegner oss den er ikke det
Det er vanskelig for oss å vite hva en baby tenker på, det trenger vi en teori om hvordan vi forstår
det trenger vi en teori om hvordan de forstår verden og så må vi prøve å tilnærme oss å teste det ut på best.
hva som foregår i hjernen vi kan utvikle visse verktøy for å forstå hva som foregår og hvordan ulike hjerneceller og strukturer i hjernen kommunisere med hverandre og
opererer under visse aktiviteter.
hvordan dette overføres og oversettes til atferd eller til Tenkning.
altså denne oversettelesen og hvordan dette skjer er ikke alltid observerbart, vi må ha teorier som kan forklare dette, og det er gjerne ikke
ikke direkte tilgjengelig for oss slik at vi, de aller fleste av oss vil lære om slik ikke direkte
observerbar kunnskap gjennom andre eksperter innenfor området eller andre som har kunnskap om dette mer enn oss.
Og mye av denne kommunikasjonen av ikke observerbart kunnskap, Den er ikke bare indirekte i den forstand
vi får kunnskap fra noen som har sett eller som kan noe om noe, men ofte så går den
gjennom mange ledd slik at vi får kunnskap fra noen som har fått kunnskap fra noen som har fått kunnskap noen.
utviklingsteorier er dermed viktig intellektuelle verktøy for å hjelpe oss å kategorsirere det vi
observerer og skape mening til de observasjonene av individer og hvordan opererer og reagerer med sitt miljø.
Det hjelper oss både å forstå hvordan typisk utviklingsforløp skjer, men også hvordan noe kan skje på en atypisk måte.
Så virkeligheten er svært kompleks og dermed så har vi behov for en god teori som kan hjelpe oss å
forklare å integrere men at eksisterende forskningsresultater. Og det hjelper ikke bare med en studie som ofte vi trenger mange for å kunne evidens og bevis
om hvorvidt en teori er god eller ikke. det gir oss også en del begreper som henger sammen på en helhetlig måte som
er konsistent med hverandre og dermed også et verktøy for å kommunisere effektivt om måter å se verden på. og denne
terminologien den er ofte utvikliet
for å beskrive og forklare helt fundamentale prosesser. det som kjennetegner en god teori er at man kan danne hypoteser som vi også kan teste
for å se om teorien er feil eller å se hvilke aspekter av teorien som får støtte av forskningen og
av empirien. Men det er viktig å understreke at teorien den trenger selvsagt evidens den trenger forskningsbaserte resultater
samtidig forskningen trenger en god teori, vi har god klaring på hvorfor vi ser og hvorfor vi observerer det vi gjør.
En teori er alikevell ikke statisk den er i stadig utvikling, Så når vi teoretiserer om hvordan utvikling foregår så
er vi helt avhengig av å innhente empiri for å teste om det teorien sier
stemmer eller ikke. Og ofte så vil emperien medføre og innebære at vi kanskje må revidere teorien vår over tid.
og igjen så vil innhenting av mer kunnskap medfører nye oppdateringer og revideringer av teoriene våres.
Og denne veksel virkningen er svært viktig for at teoriene skal bli bedre og bedre knyttet til empirien som eksisterer.
Og at de skal ha et evidensbasert grunnlag. Det er viktig å understreke at det ikke alltid er en teori om et utviklingsområde, som innenfor kognitiv utvikling og intelligens.
Så finnes det flere teorier om hva intelligens er hvordan intelligens utvikler seg. En teori sier at det er noe generelt til grunn som hjelper vår intelektuelle fungering.
Og som har en slaks grunnlegende struktur som hjelper oss å fungere intellektuelt, noen kaller dette for en g faktor.
Andre teorier vil kanskje hevde at det er ikke slik at det er en generell underliggende faktor som vi kan kalle for intelligens men at kanskje det er flere ulike
faktorer som sammen tilsvarer det intelligens er og at vi har ulike intelligenser for ulike virksomheter som vi bedriver. NOTE Treffsikkerhet: 88% (HØY)
Vi skal snakke mer om dette senere men det som er viktig i denne sammenheng er at empirien kan hjelpe oss å teste disse teoriene opp mot hverandre ved at de
genererer hypoteser og at vi kan teste ut hvorvidt den ene hypotesen samstemmer mer med verden en en annen.
Og over tid så kan det medføre at vi får nye teorier om hvordan verden er og hvordan utvikling foregår. på samme måte som
empiri kan understøtte å bidra til å gi en motor for teori utvikling så er det ofte slik at
vi starter med studier og forskningsfunn og ikke alltid nødvendigvis har en teori om alle aspekter ved barns utvikling. Et eksempel på dette er for eksempel da man på nitti-tallet oppdaget
speilnevroner eller mirror neurons og dette ble oppdaget ved en tilfeldighet ved at man studerte aper og deres atferd og fant ut at ikke bare fyrte de samme
nevroner i de motoriske områdene når apene gjorde en handling. Men de fyrte også av da apene så andre gjennomføre den samme handlingen dette medførte en god teori utvikling i forhold til
hva det er og hvilke mekanismer som ligger til grunn for at vi lærer fra andre hvordan vi prosesserer informasjon hva som
ligger til grunn for sosiale kapasiteter og for sosiale kapasiteter og for kognitive kapasiteter. og på samme måte som empiri
kan informere teori
så kan også teorien informere empiri. Empirien ved at man da vidre utvikler teorien og deretter generere nye hypoteser og gjennomfører nye studier som igjen da påvirker
teori utviklingen. Så det er en veksel virkning som går mellom empiri og teori begge veier over tid. Det viktige er at disse utviklingsteoriene hjelper oss å forklare hvordan vi blir slik vi er og
hvilke prosesser som ligger til grunn for vår utvikling. fra Vi kommer til verden og til vi
havner i graven. I dag skal vi som sagt snakket om de ulike teoretiske perspektivene som er særlig dekket
i kapittel 2 og som dere ser et det ganske mange teorier og ulike perspektiver men vi skal ha et hovedfokus på noen
av de. Så det er ikke alle som blir godt like grundig igjennom som de andre
Det er ikke alle som har vært like viktige rett og slett og hatt like stor betydning og fått like stor forankring på
tvers av felt. Men hvis vi starter med psykodynamiske teorier de aller fleste har hørt om Sigmund Freud
som var en av disse store skikkelsene og faren av psykodynamisk psykologi. Og
i dette perspektivet så har man denne opprinnelige antagelsen om at barnsrelatert erfaringer de
forklarer blant annet mentale lidelser i voksen alder og sigmud freud som kjent har undersøkte da særlig unge kvinner i Wien og som slet med angst og hysteri slik de kalte det
den gangen og han prøvd å forklare hvorfor disse lidelsene oppsto og
hans teori gitt ut på at det er en indre struktur som er formet av våre erfaringer. men i tillegg til
at vi blir påvirket av de erfaringene vi gjør oss og så er det også noen disposisjoner i oss
som gjør at noen reagerer på noe mer eller mindre på disse erfaringene som gjøres. og veldig
mye av denne forskningen har baserte seg særlig tidlig på kasus studier om voksne pasienter og det
var færre studier som egentlid studerte barn. Men det var noen som studerte barn med typisk utvikling, det var lite fokus på
atypisk utvikling. i dag så kan man si at det er veldig mye som er formulerte og erstattet å man ser
at selv om det det er mye av terminologien og mange av de begrepene som brukes i dagligtalen, så er det i mindre grad et styrende
perspektiv for å forklare utvikling hos barn den dag i dag. Men noen sentrale elementer som jeg
tenkte vi kunne nevne er jo disse to medfødte driftene og det ene er
en slags livskraft en slags positive kraft som han kalte for libido. Og det andre er thanatos som er en mer destruktiv drift
et annet viktig element er at barn i tilegg til at de vender seg til foreldrene sine for å møte sine
behov så er det tidlig i utviklingen særlig et lyst prinsipp som dominerer. Altså man ønsker å få
oppleve glede og man ønsker å få innfri sine ønsker. Men etterhvert og i interaksjon med andre så vil barna oppleve
at de må orientere seg i forhold til
realiteten og det innebærer at de må tilpasse seg de forhold rundt de som de fysiske,
sosiale og kulturelle forholdene rundt se.g og ifølge denne teorien så er det en viss psykologisk struktur som man kan
se, og som kan forklare hvorfor vi opptrer som vi gjør til ulike aldre. og de tre strukturene
som vi Freud da særlig understreket var dette med Id altså dette tidlige driftbaserte
prinsippet og etter hvert at vi utviklet et ego og vi måtte tilpasse oss til virkeligheten. og på basis
av denne tilpasningen så ville vi også å integrere noen av de normene og verdiene som
omgivelsene sto for. Og
skape noe som man kalte for et superego, et styrende element ifølge han så var det jo denne Id,
denne drift baserte passerte motiv og denne delen av strukturen helt ubevisst mens, egoet og
den bevisstheten om virkeligheten og om oss selv i virkeligheten, og superegoet den
anerkjennelsen av de normene og verdiene som er rundt oss, mye av Dette foregår også bevisst. og er
noe vi kan ta opp i bevisstheten.ifølge denne teorien så er altså barns mentale utvikling resultatet
av visse konflikter mellom disse driftene og da dette behov for tilpasning og etterhvert disse normene
som vi inkorporerer og internaliserer. Og denne internaliseringen den skjer gradvis.
Og det er da viktig å understreke at det er da en tredelt bevissthet, for det første så har du de tanke prosessene som er i
oppmerksomheten de som er bevisste. deretter så har du de mer førbevisste
de som ligger rett i overflaten til bevisstheten som handler om kognitiv aktivitet som vanligvis er ubevisst
men som vi kan trekke opp og få bevisst kontroll over. Og helt til slutt så er det mye tanker og følelser som er vanskelig
tilgjengelige for bevisstheten, men som han påpeker at likevel kan påvirke hvordan vi oppfører oss
og styre våre handlinger i stor grad. det som er et annet viktig element er at disse bevisste
tankeprosessene de er veldig avgjørende for den modne personligheten, mens derimot
de førbevisste de mener han i stor grad viser seg i ulike psykoseksuelle stadier. de ubevisste
derimot, Dette er ifølge Freud forsvarsmekanismer som regulerer og Holder oss i sjakk ulike måter. men
som vi dermed vi ikke har helt kontroll over eller har bevissthet om hvordan de påvirker
oss. dere vil komme innom noen andre psykodynamiske teoretikere men jeg har skrevet opp noen her slik at dere har en oversikt over viktige bidragsytere som har kommer etterhvert.
En som dere kommer til å møte på er blant annet Erikson og som videre utvikling teorien til freud.
Dette er bare en liste for dere og vi skal til ikke Gå igjennom disse bidragsytere i stor grad, Dere kan
se litt på det og det står mer om det i boken. Jeg tenkte jeg bare ville tipse om en teoretiker og forsker som heter Daniel Stern. Han har skrevet en Svært interessant bok som
heter the motherhood constalation og i den boken han beskriver Hvor viktig det er med dette tidlige samspillet mellom
mor, det vil si foreldre, men Det var veldig stort fokus på mor i hans bok. Men dette samspillet da mellom og barn for selvutviklingen.
Og det han beskriver er at veldig mange antagelser som foreldre har om sine barn påvirker hvordan de oppfører seg, og behandle barna sine som igjen påvirker
hvordan barna ser på seg selv.
Så dere husker kanskje noe og det å ha selvrefleksjoner og hvordan vi reflekterer omkring oss selv og andre påvirker hvordan vi da
behandler andre og hvordan andre ser på seg selv. Anbefaler alle å lese denne boken selv om dette ikke er
pensum. Selv om de psykososiale teoriene var relativt populære i Europa på tidlig 1900-tallet så
var deikke så forankret i empiriske studier og en motvekt til dette
var atferdsanalysen, eller behaviourismen som dere har lært om Tidligere, jeg skal ikke gå veldig i dybden
på det Men det som er en viktig antagelse her er at
ifølge atferdsanalysen så er vi mennesker svært sensitive for de konsekvensene, altså de reaksjonene vi får fra
andre. og vår atferd den er en refleksjon av de reaksjonene vi får. og fordi vi har en
grunnleggende overlevelsesdrift i oss så vil vi altså respondere og reagere, og handle deretter når vi får
reaksjoner fra andre. Så i denne teorien så var det satt fokus på dette med hvordan ytre
hendelser og responser påvirker vår atferd. Og derfor så er denne teorien ofte kalt for
læringsteorien fordi den ser særlig på Hvordan da Du har denne stimuli respons relasjonen,
Hvor man gjør noe, man får en reaksjon og deretter justerer seg. Vi lærer
Hva slags respons vi får, vi lærer av modellering lærer av det vi ser og det vi opplever når vi er ute
og handler. fokuset her var i stor grad på de konkrete læringsprosessene mer enn disse
biologiske tilbøyelighetene, selv om man allikevel antar at det er mye
viktig biologi til grunn så er det altså et fokus på de konkrete lærings erfaringene. og ofte så har metoden her
detaljerte analyser av atferd. Og jeg har lagt med en youtube lenke her som dere kan se litt mer på som beskriver dette.
Men noen sentrale elementer fra atferdsanalyse er altså at når vi får disse responene på vår atferd så vi dette ved hjelp av at man enten får en belønning eller straff, vil dette øke eller minske sannsynligheten for at du
gjør den atferden igjen. Så våre handlingen blir kontinuerlig formet av de responsene vi får som er både positive og negative. Disse læringsmekanismene
de er veldig konkrete og er veldig kontekst-avhengige og noen av de begrepene som går
igjen i boken, og som går igjen her er ting som klassisk betinging og operant betinging og imitasjon. Dette vil jeg at dere skal lese dere opp om
slik at vi ikke trenger å bruke mye tid på å forklarer hver og en av disse. Det har vært en ganske viktig utviklingen innenfor dette området
også. tidlig var det svært mye fokus på
på Denne formingen, på hvordan reaksjoner på atferd formet atferden videre, og Hvordan disse
læringsmekanismene foregikk. men nyere studier og nyere forskning, og nyrer utviklingen av teorier
som er basert på atferdsanalysen de ser også mer på Hvordan slike mekanismer medfører
endring over tid. og at det er en stadig progressiv endring i forholdet mellom barns atferd, og de hendelsene som skjer i miljøet. Så det er ikke et enkelt
situasjoner som blir studert men Dette foregår over tid og dermed så skapes det en del mønstre
som påvirker utviklingen til individet. en annen ting er at dette er ganske enkle mekanismer og enkle
forklaringer på utviklingsmessig endringer. og denne teorien skilles seg med
å ha et veldig fokus på svært enkle forklaringer.
Og man kan si at det er en slags en liten begrensing at fokuset er veldig på hvordan barnet blir
formet, og ikke så mye på hvordan barnet Aktivt selv bidrar til den formingen og den utvikling de får og
har. som vi snakket en del om Forrige semester også så var det jo en viktig
reaksjon på at behaviourismen ikke tok hensyn til hva som foregikk i hodet til
mennesker. Man tenkte at vi blir veldig formet av disse reaksjonene, altså atferdsegulert av en del reaksjoner vi får av omgivelsene våres. Men ikke nødvendigvis at vi er tenkende vesner.
Mens den kognitive atferdsanalysen
den antar at vi er målrettet agenter i våre egne liv. Vi tenker, vi har også et kogntivt grunnlag
som gjør at ikke alle responderer likt på reaksjoner. Selv om denne blir ofte plasser sammen med atferdsanalysen, men
det er viktig å påpeke at den skiller seg veldig fra behaviourismen. Fordi den også inkluderer disse kognitive prosessene som forklarer hvordan barn
fortolker hendelser og atferd, og hvordan de er evnen til å fokusere på noen ting versus andre. de er et stort
fokus på blant annet mestringstro og utvikling av selvbilde som en konsekvens av disse
læringsprosessene. Så ikke bare endres adferden i seg selv men de endrer også synet på hva vi er i
stand til,
og hva vi tror vi er i stand til å gjøre. også innnenfor den kognitive atferdsanalysen så var det er stort fokus på observasjonslæring og modellering
som vil si at man studerer svært ofte barn i kontekst og ser på hvordan de Vil respondere på ulike modeller. For eksempel vil et barn slå
dersom de ser en annen person slå av en dukke, disse kjente Bobo eksperimentene til bandura og kolleger.
og ved å se sånne observasjoner og lære av de så lurer man da på i dette
perspektivet og vet hva som skjer og hva som endrer da barnas kognitive prosesser i forhold til
atferd men også hvordan de ser på seg selv Og hva de tar med seg videre mer kognitivt sett. Det er viktig å tenke seg at vi hele tiden bygger på ulike teorier og vi bygger ulike komponenter.
så du har behaviourismen og deres syn på atferd og stimuli responsbaserte mekaniskmer. Også har du den kognitiveatferdsanalysen som også la til dette med
det kognitive nivået og også hvordan disse endringene endrer synet vi har på oss selv. Hvordan det endrer oss som målrettede agenter i våre egne liv. Så nå har vi snakket litt om disse tidlige teoriene om utvikling og som dere sikkert har forstått så er alle
disse teoriene hittil som jeg snakket om relativt generelle. Det vil si de snakker om utvikling ganske
generelt og har ikke et konkret tema som de oppfatter. når jeg har nevnt og tidligere brukt termen
tomme teorier så Passer de godt inn i den tankegangen .Det vil si at vi kan anvende de til å forstå ulike
aspekter ved menneskers utvikling, mens det vi nå skal snakke om, logisk konstruktivisme Den er i stor grad knyttet til kognitiv utvikling og
en av de viktigste bidragsyterne her er Jean Piaget. og dette er kanskje en av de større
teoriene som vi skal gå igjennom som tar for seg da et konkret utviklingsområde. men kognitiv utvikling er
svært stort, Et stort felt, og innebærer mange under komponenter som vi skal se senere. og
ulike ferdigheter som vi skal se på senere.
Så sånn sett så er den ikke så spisset men dette er kanskje
fortsatt den eneste teorien som forsøker å forklare all kognitiv utvikling.
En av grunntankene og antagelsene i denne teorien er at barn de forstår verden veldig annerledes
enn det voksne gjør. Det er en utvikling i hvordan vi forstår og begriper verden rundt oss. Den sier også
at ikke bare er vi mottakere av responser fra andre. Vi er ikke bare mottaker av modellering fra andre
og læring fra andre på den måten, men i stor grad så er vi med på, og barnet er med på, å konstruere sin
forståelse av verden. fordi de har visse utviklingsmessige holdepunkter og så begrensninger som gjør
at de forstår verden
på en måte som er ulikt fra hvordan de forstår det når de blir eldre hvor de har andre strukturer
som hjelper de å forstå verden. I tilegg til dette så postulerer denne teorien at mennesker er bevisste og vi er altså målrettede agenter
i våre egne liv, og det er særlig disse, når jeg snakker om konstruksjonen og at vi tenker
ulikt på ulike tidspunkter så er tanken at det er en del logiske prinsipp da som vår tenkning følger.
Og som er forandelig og som er ulik på ulike tidspunkter. Men allikevel så ser man også her at
utvikling er en tilpassnings prosess. Så selv om vi er aktive så tilpasser vi oss de erfaring vi gjør oss, men fokuset her er altså
på at det er en del indre utvikling som skjer.