Ja denne videoen handler om oppmerksomhets ferdigheter og respons ferdigheter. Først skal jeg si litt om
oppmerksomhet ferdigheter for dette her er jo ferdigheter som er spesielt viktige i den første fasen
av rådgivnings prosessen, den som handler om involvering. I den første fasen i rådgivningsprosessen
så legges jo grunnlaget for de neste tre fasene. Her er det fokus på dette med å etablere kontakt, å
forberede selve rådgivnings arbeidet. Så de ferdighetene som rådgiver har god nytte av i denne fasen, de
kalles altså oppmerksomhet ferdigheter. Rådgiver er oppmerksom på rådsøker ved å observere og
å lytte aktivt. Så målet her er å involvere rådsøker i sin egen utviklingsprosess. Man må også
forme en felles plattform, og det må skapes kontakt mellom partene. Og kvaliteten på denne her kontakten
som oppstår det vil prege resten av prosessen. dDnne kvaliteten på kontakten den handler om tillit,
trygghet og åpenhet. Og en viktig del av dette her er også at man snakker om hvilke forventninger man
har til samtalen og til samarbeidet, man altså bruke litt tid på å bevisstgjøre før forståelsen på en måye
hos begge parter. Aller først så starter rådgiver med forberedelsene
rådgiver må jo selvfølgelig først informere om møte eller invitere til møte eller samtalen også
oppmuntre rådsøker til å komme. rådgiver må også forberede selve møte eller samtalen, så hvis man
skal treffes fysisk så må man tenker på rom, stoler, materiell. Man må forberede rådsøkeren, man må
tenke gjennom; Hva er det jeg trenger til første møte ? Har utstyret, materiell for eksempel
skjemaer hvis man skal bruke det og ha det klart. Og dette her kan jo virke litt selvsagt at man skal tenke på
at rommet skal være egnet, at det er nok stoler, at det er minst mulig forstyrrelser osv. men det er
ikke alltid så enkelt å få til i skoler og barnehager for eksempel hvor mange rådgivningssamtaler
foregår er det ikke alltid sånne egnede rom, for eksempel har jeg hatt en del veiledninger i barnehagen
og i en barnehage hadde ukentlige samtaler eller veiledninger med en pedagog og en assistent til
et barn med spesielle behov i en periode, og der hadde vi alltid samtalen var inne på avdelingen mens
det var ute tid. så rommet var forsåvidt tomt men det var ganske utfordrende fordi pedagogen fort
ble gående og rydde, skal bare skal bare liksom. også stadig kom det et barn inn som skulle på do, eller av
og til fikk noen unger være inne fordi de ikke var helt i form. Så dei kan bare leke borti kroken der
mens vi prater liksom, men det er jo ikke greit. Det bør ikke være andre tilstede i rommet, det har jo
etisk og personvernmessige konsekvenser. Og i tillegg så gjør det noe med dynamikken og kommunikasjonen
mellom de som skal ha rådsøkningen. Andre eksempler på at det fysiske kan forstyrre kan være hvis man
har rådgivningssamtale på sitt eget kontor
også har man kanskje mange familiebilder på veggen der for eksempel, da blir det fort mer
personlig fokus på rådgiveren enn det som er ønskelig. Og det er også ganske interessant og viktig å ha
med seg at det faktisk bare tar noen få minutter ut i første møte før rådsøker og rådgiver har
vurdert hvor nyttig dette samarbeidet vil være. Så som rådgiver er det en del ting vi kan tenke på å gjøre for å
sikre at denne vurderingen blir både positiv og motiverende. Kanskje du kan komme på noen ting. Det er
jo viktig at rådgiver har tenkt gjennom det ved fysiske rommet. Hvordan sitter manm skal man sitte mot
hverandre for eksempel, det kan jo fort bli litt som et forhør. Mens det å sitte litt på skrå kan
ofte være fint for da er det både mulighet for øyekontakt, men man kan også se litt bort.
Det er for såvidt litt mer komplisert når det er mer enn en rådsøker så hvis man er en gruppe kan det
ofte være fint å sitte rundt et rundt bord ,eller ha en form for sirkel løsning sånn at alle kan se
hverandre. Altså hvordan man sitter under selve samtalen har også betydning og kommunisere mye ,hvis du
sitter tilbakelent kan det virke litt sånn avvisende, kanskje mens det å sitte fremovervendt gjerne
kommunisere interesse og oppmerksomhet. Er stolene man sitter på like høye, det er fint om det ikke er
store høydeforskjeller, skal man ha bor eller ikke bor mellom seg ? Bord kan jo være til hinder for
kontakt, men det kan også virke litt sånn trygghetsskapende, det er mange som liker å sitte liksom bak et
bord. Det viktig at rådgiveren var, eller oppmerksom på rådsøkers signaler om hvor trygg og
komfortabel han er.
Og så justere sin posisjon, deretter så det er mye å tenke på. Men heldigvis så foregår mye av dette
nærmest automatisk. Blant oppmerksomhets ferdighetene som rådgiver trenger i denne første fasen er som
sagt observasjon. Altså rådgiver observere rådsøker både gjester, mimic ,bevegelse, utseende, klær osv
alt dette her gir veldig nyttig informasjon om hvor kongruent rådsøker er. Altså jo mer kongruent,
altså jo mer samsvar. Det er sammenheng mellom ytre, adferd, utseende og verbale utsagn, jo mere energi vil det være
tilgjengelig til å fokusere på egenutvikling og jo raskere kan rådgivnings prosessen gå frem. Ellers
så vil man måtte være litt mere varsom. Rådgivers evne til å oppfatte non-verbale signaler
som for eksempel forandring i intensitet, bevegelser, pust, mimikk og sånne ting. Det krever
ganske utstrakt observasjon, og dette er avhengig av tilstedeværelse og iakttagelse. Gjennom sine
observasjoner kan rådgiver samle nyttig informasjon og samtidig kommunisere interesse og at rådsøker
er i fokus. Det å føle at en blir sett og lagt merke til er som oftest betryggende bare det ikke
oppleves som vurdererende observasjon. Følelse av trygghet gjør det mulig for rådsøker å slappe av og
uttrykke seg verbalt som jo er målet i den første delen av prosessen. Jeg skulle også si litt om lytting
for det er jo også viktig at rådgiver lytter.
det kan jo være fristende å begynne å spørre rådsøker om forskjellige ting for å få tak i hva
problemene dreier seg om, men det er så viktig at man først tar seg tid til å lytte og ikke minst å
vise rådsøker at du lytter. Så det å lytte til hva rådsøker sier, og også hvordan han sier det, er
viktig for å vise at man er oppmerksom. Det er også viktig for å kunne gi passende respons, så aktiv
lytting handler om å være åpen og ikke forutinntatt. Skjev lytting er også et begrep, og det handler om å lytte til
det som ikke blir sagt, til det som ble utelatt på en måte men som likevel kan være viktig. Så med
aktiv lytting viser du at du hører rådsøker uten å dømme. Aktiv lytting vil føre til at rådsøker kan
ordlegge seg personlig fordi han føler seg møtt og respektert.
Og først da vil rådsøker begynne å involvere seg i sin egen prosess og først da vil du kunne gå videre
med å kartlegge situasjonen. Da har jeg kommet til respons ferdigheter, og dette her er jo ferdigheter
som rådgiveren har spesielt nytte av å bruke når temaet, eller saken, eller problemet skal kartlegges.
For i den andre fasen og rådgivnings prosessen, den fasen som Carkhuff kaller fase en som også er trinn en
hos Eagen, der er målet å kartlegge. Så her skal man utforske å kartlegge nåværende situasjon, man skal
utforske tema for samtalen, eller Utfordringen eventuelt et problem som rådsøker har. Og målet er å se
på så mange sider av saken som mulig, så Carkhuff har kalt denne fasen for kartlegging, mens noen
fagfolk mener at kartlegging er et begrep som kanskje kan gi litt assosiasjoner til noe objektivt,
til fakta og altså noe faktisk. Så kokkersvold og Mjelve for eksempel bruker utforske om denne fasen
eller dimensjonen som de kaller det da. Uansett så er det rådsøkerens eller partenes opplevelse av saken
som er poenget. Men det er ikke alltid at rådsøker er helt og fullt klar over hva problemet er. Det å stille
spørsmål i denne fasen er med på å gi rådsøker større innsikt, så spørsmålene som stilles er helt
sentrale i denne fasen. Spørsmålene skal hjelpe rådsøker til å konkretisere og spesifisere. Spørsmål
kan hjelpe råd øker med å avdekke såkalte blinde flekker, blinde flekker er et begrep som viser
til det som ikke blir sagt eller det som blir utelatt.
Så det kan være ting som er viktig for saken men som rådsøker ikke er fullt klar over for eksempel, og
ved å stille spørsmål kan rådgiver hjelpe rådsøker med å bli klar over og få frem slike blinde
flekker. Men det er viktig at rådgiver er klar over hensikten med hvert spørsmål, hvis det blir for
mange spørsmål kan det føles som et forhør. Og måten spørsmålene stilles på vil også ha stor betydning.
For eksempel påpeker Lassen at man skal være forsiktig med å stille, Hvorfor spørsmål da det kan få en
person til å komme i forsvar. Ferdighetene som rådgiver bruker i denne fasen kaller vi altså respons
ferdigheter, rådgiverens responser kan nemlig fremme rådsøkers kartlegging eller utforskning av sin
situasjon, inkludert konteksten og følelser
han måtte ha, eller den meningen kartleggingen har for han. Det finnes mange forskjellige typer
respons ferdigheter men alle er basert på Aktiv lytting, og de tar utgangspunkt i rådsøkers utsagn. Så
det er viktig at rådgiver gir respons både til innhold og til kontekst sånn som det presenteres av
rådsøker. Til rådsøkers følelser og kanskje også til den mening saken ser ut til å ha for rådsøker. jeg
skal si litt om hver av disse. For rådgiver kan jo gi respons innhold og kontekst, da kan man for
eksempel bruke åpne spørsmål og man kan bruke spesifikke spørsmål som respons. For eksempel kan man
spørre: Hvem gjelder dette ? Eller Hvem er til stede når dette skjer, Hvor skjer det, Hva skjer i forkant ?
Hvordan begynte det første gang, i hvilke situasjoner skjer dette. Og speiling er også en av respons
ferdighetene som kan hjelpe rådsøker med å sette ord på innholdet i utfordringen eller saken. Så det
å speile innholdet det betyr å si ting på en annen måte,for eksempel kan rådgiver si: du sier at sånn
og sånn, eller du mener at sånn og sånn også omformulere det rådsøker har sagt. I denne boken til
Lassen er det en del eksempler på dette på side 95. Det er også viktig at rådgiver gir respons til
følelser. Dette er noe ganske annet enn å gi respons til innehold og kontekst, og følelser er på et
emosjonelt nivå og man skal være forsiktig med å ikke forvri eller endre dybden på følelsene når man
speiler. For eksempel
er det forskjell på å være irritert og å være rasende. Og det kan være særlig nyttig å speile rådsøkers
uttalte følelser for eksempel ved å si du føler altså at. Så rådgiver kan bruke empati spørsmål for å
hjelpe seg selv i denne fasen. Empati spørsmål er som for eksempel: Hva ville jeg følt hvis jeg var i
denne situasjonen ? Og det kan være veldig nyttig også gi respons på ikke uttalte følelser, da kan du
for eksempel bruke empati spørsmål og si at jeg tror: jeg ville blitt veldig såret hvis noen sa det
til meg, er det som du føler det? Rådgiver vil kanskje også gi respons til mening, altså å spørre rådsøker om
meningen et utsagn har for han eller henne. Da er det viktig
både å lytte til det som blir sagt, ordvalg, fokus, tone fall og også legge merke til ikke-verbale
og uttrykk. Også her er speiling en god teknikk. Og så kan man undre samme,n undrende spørsmål kan for
eksempel være: Hva tror du vil skje hvis du sånn og sånn, eller når du sier dette tenker at du kanskje
sånn og sånn. Dette er på mange måter en mindre truende respons form enn direkte spørsmål. Undring kan
liksom få frem noe som delvis er ubevisst. Oppsummering er også en form for respons som kan være veldig
nyttig, det å oppsummere nåværende situasjon i forhold til omfang og dybde vil innebære å trekke frem de
viktigste temaene som har vært diskutert.
Så det å oppsummerer blir ofte en fin avrunding på samtalen og kan bidra til å få frem hva som er
viktigst for rådsøkeren å fokusere på. Og den siste respons formen jeg vil nevne her er tilføring av
informasjon. Så dette handler om å innhente informasjon gjennom andre kilder, kartlegging kan nemlig
også innebære å gjøre observasjoner kanskje teste, snakke med andre involverte parter, lese artikler
osv. Rådgiver kan for eksempel innhente informasjon fra tidligere eller andre situasjoner for
eksempel fra barnehagen dersom det gjelder et barn som går på skolen. Nå har vi sett at det å stille
spørsmål er en viktig del av en rådgivers arbeid og at måten å stille spørsmål på kan ha store
følger. Nå til slutt vil jeg vise noen eksempler på ulike måter å
stille spørsmål på og hvis du vil så kan du ta noen minutter å se på disse spørsmålene her. Også kan
du prøve å tenke over hvilke av disse er åpne og hvilke er lukkede spørsmål, og hva tror du det gjør med
rådsøker å stille spørsmål på den ene eller den andre måten? Hva er fordeler og hva er ulemper ?