Ja men vi snakker om teoretiske tilnærminger, og nå skal vi se litt nærmere på sosialøkologisk
og systemteoretisk tilnærming ,og Multi teoretiske perspektiver. Et systemarbeid
det handler om rådgivnings arbeid som er rettet mot faktorer i miljøet, og samspillet mellom miljø og
individ. Det kan foregå som en del av arbeidet med et individ der man involverer miljø som individet
er en del av, som for eksempel skolen og familien. Men det kan også være arbeid som ikke er rettet mot et
individs vansker men mer mot å endre tenkning eller holdninger og verdier. og kanskje praksis innenfor
Systemer som barnehager, skole
familier eller andre hjelpeinstanser. så ofte jobber man da mer forebyggende i stedet for å fokusere
på individuelle årsaksforklaringer problemer så er man mer opptatt av strukturer og kultur i
systemene rundt individer. for eksempel da strukturer som forsterker problemer. I sosialøkologisk
tilnærming så søker man å forklare utvikling, så det er ikke en Rådgivningsteori slik for eksempel
Rogers personsentrert teori eller kognitiv adferdsteori er. man forklare utvikling gjennom se på
samspillet mellom individer og omgivelsene over tid. så det sosiale aspektet er svært sentralt her
bronfenbrenners teori er et eksempel på dette, der plasserer man barnet i sentrum og så er det flere
lag med
miljøbetingelser som utgjør disse sirklene rundt barnet. Så man tenker seg at barna blir påvirket av
disse rundt her, men også at barna har mulighet til å påvirke miljøet rundt seg. Så i helt sånn umiddelbar
nærhet til barnet der er mikrosystemer som barnet selv er en del av og deltar aktivt i. som regel er
foreldrene dette første mikrosystemet og etterhvert kanskje også søsken, Besteforeldre, venner
nabolag, også barnehage og skole for eksempel. Mens mesosystemer er forbindelsene mellom de ulike
micro systemene, som for eksempel da samarbeid mellom hjem og skole. Et eksosystem det er som
regel utenfor barns rekkevidde men likevel vil det påvirke barnet inndirekte.
Dette kan være foreldrenes arbeidsplass eller det kan være hjelpetjenester sånn som pp-tjenesten
eller barnevernet. og så har vi makrosystemet som er den kulturelle og politiske overbygningen i
samfunnet som barna lever i. og de to nærmeste systemene vil da ha størst betydning i det praktiske
rådgivnings arbeidet men Exo Systemer vil også være mer sentrale da hvis rådgivnings instanser som
PPT for eksempel er inni bildet. i sosialøkologisk tilnærming så er et helhetlig kartleggingsarbeid
helt sentralt. en slik kartlegging vil rette seg både mot individet og mot systemet så da er man opptatt
kartlegge både sider ved barne og belyse da utfordringer og ressurser. og man er opptatt av å
kartlegge dette miljøet som barnet lever i, og da skaffe informasjon om både mikro, meso ogekso
Systemer. Bronfenbrenners teori det er jo egentlig bare en av flere systemteori men det som er felles
for disse er altså dette fokuset på Systemer. Systemer er en gruppe mennesker og det ses som
organiserte heleheter der alle individene egentlig er avhengig av hverandre. så adferd og
kommunikasjon hos et individ kan kunne forstås I Lys av samspillet med andre i systemet. Så Batesons
kommunikasjonsteori det er en teori som kan inspirere Rådgivning.
han er også svært Sentral innen økologisk tenkning. så Bateson er opptatt av metakommunikasjon. Så hvis du
som rådgiver har en bagatelliserende Tone når du snakker om rådsøkers problem da metakommuniserer
du hvordan du oppfatter problemet, altså som lite viktig. hvis du la være å ta opp noe som kanskje
ligger i luften så er dette også en form for metakommunikasjon. og relasjonen mellom individer er
helt avgjørende for å forstå kommunikasjon og handlinger. Så en person sees for eksempel ikke som
hissig eller autoritær uavhengig av de som han samhandler med. så relasjoner kan være preget
av symmetri eller komplementaritet. og et forhold preget av
symmetry det vil vanligvis være positivt og utviklende, men konkurranse og rivaliseringen kan jo også
forekomme. ved komplimentære relasjoner vil de ulike partene har ulike roller eller ulike funksjoner.
et eksempel er lærer- elev forholdet. Dette kan også være positivt eller negativt men en komplementær
relasjon når begge to anerkjenner at den ene bestemme mer for eksempel vil kunne gi grunnlag for et
godt samarbeid. årsakssammenhenger de ses som sirkulære i denne tradisjonen, det innebærer at
det egentlig ikke er så viktig hvor noe startet først. Det sentrale er hvordan adferd og
hendelser kan opprettholdes gjennom sirkulær påvirkninger.
Det betyr ikke så mye hva som var starten eller årsaken. systemteorier anerkjenner også at det er
ulike virkelighetsoppfatninger og det er ikke alltid så lett å vite om, det er ungdommen som isolerer
seg på rommet fordi foreldrene maser, eller er det foreldrene som maser fordi ungdommen isolerer seg
for mye for eksempel. dette her synes jeg er viktig å tenke på en rådgivningssamtale også. Man kan ikke
si at personalet er motvillig per se eller at rådgiverne ivrig u*avhengig av de andre men relasjonen
mellom dem kan på noe lokke fram disse sidene med hverandre. så disse fenomenene med symmetri og
komplementaritet de kan på en måte skru seg til å bli onde sirkler, men de kan
også være hensiktsmessig sirkeler. systemteorier har blant annet dannet grunnlaget for teori
innforminger innen familieterapi, men de er også viktige bidrag som kan brukes i annen systemarbeid som for
eksempel i Rådgivning med foreldre eller i arbeid med barnegrupper, eller med skoleklasser, eller
personalgrupper. Den vanligste i rådgivnings praksis i dag Det er nok
at man er inspirert av ulike teoretiske tradisjoner og at kanskje bruker man en kombinasjon av både
begreper og metoder fra ulike tilnærminger. Så noen svært sentrale teoretikere i dag
de kombinerer elementer fra flere teoretiske tradisjoner der av Multi teoretiske tilnærminger. Disse
er opptatt av å beskrive rådgivnings prosessen altså hvordan man går igjennom en hel Prosess. Og
hvordan man på en helhetlig måte kan ivareta arbeid med både følelser, og tanker og atferd.
Egan identifiserer tre kjennetegn på vellykket Rådgivning. det første Det handler om økt livskvalitetm et
hovedmål med rådgivningen er altså at rådsøker skal få økt livskvalitet gjennom å få hjelp til å
håndtere sine problemer. det andre hovedmålet er å hjelpe seg selv, så rådgivningen
skal føre til å rådsøker blir selvstendig og at rådsøker effektivt kan løse sine egne problemer.
og det tredje hovedmålet det er å utvikle en mentalitet som gjør det mulig å forebygge at nye problemer
oppstår. det følger logisk av de to første. også har vi Carkhuff som er en annen svært sentrale
personen innenfor dagens Rådgivning. Hans problemløsende modell kombinerer både grunnleggende
holdninger fra humanismen med elementer fra kognitiv og atferdsteoretisk teori. og han beskriver da de
ulike fasene i rådgivnings prosessen som rådgiver og rådsøker skal jobbe seg gjennom. Eagen har også
beskrevet faser eller
steg som rådgiver leder rådsøker gjennom og disse beskrivelsene av rådgivningsprosessen De har mye felles.
Først må man komme i gang på et vis, man må bygge opp en relasjon eller en allianse, man må rett
og slett bli litt kjent som rådgiver og rådsøker. og så kan man gå over til å utforske etterhvert så
drøyer man litt før man blir altfor handlingsorientert, erfaringsmessig er rådsøker veldig opptatt
av tiltakene eller handlingen videre, men Utforskning er viktig for å øke innsikten sånn at tiltakene
ikke blir tilfeldig, men man finner på tiltak på bakgrunn av kunnskap, både om personen eller
om saken. og disse fasene eller stegene De kommer ikke alltid i rydde rekkefølgen. Det skjer ting som
gjør at man kanskje må gå fram og tilbake og noen ganger kan prosessen gå om og om igjen også. man
kan komme til å resirkulere når nye ting dukker opp. Løsningsfokusert tilnærmingsløft det er et
annet eksempel på en sånn Multi teoretisk tilnærming. alle de tre eksemplene på Multi teoretiske
tilnærminger som jeg har nevnt her de er sterkt forankret i humanistisk tradisjon. Altå alle
beskriver teknikker og ferdigheter som et tillegg til de grunnleggende holdningene i klassisk
personsentrert tilnærming. og løsningsfokusert tilnærming den skiller seg egentlig litt fra de to andre
ved at den ned toner problemfokuset og er mye mer opptatt av løsninger.
man er mye mindre opptatt av problemet og i stedet så fokuserer man på mer konstruktive
endringer og løsninger som medfører mestring, man er opptatt av økt livskvalitet. Så oppmerksomheten er
hele tiden rettet inn mot ressurser og muligheter, og konkrete løsninger. som rådgiver så har man en
oppgave med å lete etter lyspunkter. noen ganger så må han drive litt sånn detektiv virksomhet
kanskje legge merke til små spor av noe positivt. det finnes jo alltid unntak fra en stort sett
håpløs situasjon. Så hvis det var en dag du fikk til det du vanligvis ikke får til, Hva var
spesielt med da den dagen for eksempel sånn kan man jobbe innenfor denne tradisjonen.
man tenker at det å endre syn på verden eller at selv det å endre handlinger bare bittelitt. Det kan
føre til store endringer da. Og denne tilnærmingen, eller metoden kanskje til og med man kan kalle det,
løft den har vært veldig populær i Norge men den er også blitt kritisert for å være sånn
tenk positivt opplegg. man skal jo være litt forsiktig med å bare være positiv og snakket om
løsningene når andre ser problemer. men denne metoden handler altså om å oppdage positive sider og
finne frem til løsninger da