ÅRSRAPPORT 2005/2006 – PROGRAM FOR HISTORIE, MASTER (MA)
Saksnr. 05/19374
1. Oversikt over studietilbudet
1.5 Beskrivelse av eventuelle endringer som er gjort i studietilbudet i rapporteringsperioden, og begrunnelsen for disse endringene. 
Jf Forskrift om studier og eksamener ved UiO, fastsatt av Universitetsstyret 20. desember 2005, §3.2 og Retningslinjer for saksbehandling ved etablering, nedlegging og endring av studieprogrammer og emner, godkjent av Rektor og gjeldende fra 1. mai 2006. 

Ingen vesentlige endringer er gjort i studietilbudet for 2005/2006. 
1.6 Vurdering av behov for eventuelle fremtidige vesentlige endringer i studietilbudet

Tabell 1.6 Behov for vesentlige endringer
FS kode	Navn på program	Vurderes nedlagt i løpet av studieåret 2006-2007	Vurderes etablert i løpet av studieåret 2006-2007	Beskriv vesentlige endringer som planlegges gjennomført i studieåret 2006-2007	
HFM2-HIS	Program for historie, master			Programmet vil be IAKH utvide historieemneporteføljen slik at de realhistoriske emnene på programmet får større tematisk og tidsmessig bredde.	

Programmet har i perioden vedtatt å legge ned studieretning for samtidshistorie. Denne endringen trådte i kraft f.o.m. høsten 2006. Bakgrunnen for endringen var tilbakemeldinger fra studenter, vitenskaplig- og administrativt ansatte om at de to studieretningene ikke fungerte optimalt. For studentene var forskjellen på de to studieretningene uklar. De spesielle metodiske utfordringene ved samtidshistorie er bakt inn i et utvidet studietilbud i metode for alle masterstudenter. Programmet har også vedtatt å gjøre emnet HIS4110 Realhistorisk leseemne obligatorisk i studiets første semester. Denne endringen trådte også i kraft f.o.m. høsten 2006. Dette ble gjort for å sikre en variasjon i eksamensformene på programmet og for at studentene skal kunne begynne med å finne relevant litteratur til oppgaven allerede første semester. 

2.0 Overordnet vurdering av studiekvaliteten ved programmet
2.1 Kvantitative data

2.1.1 Opptak, registrerte studenter og kandidater pr. gradsprogram

Tabell 2.1.1 Søkerstatistikk og gjennomføringsdata - data leveres av Studieavdelingen. 

		Søkere	Opptak	Søkere	Opptak	Førsteg.-	Førsteg.-	Sem.reg.	Sem.reg.		
		2005	2005	2006	2006	reg. stud.	reg. stud.	totalt	totalt	Ferdige	
FS-kode	Studie-program	HØST	HØST	VÅR	VÅR	2005 HØST	2006 VÅR	2005 HØST	2006 VÅR	kand.	
HFM2-HIS	Historie	110	45	48	21	7	1	178	189	32	

2.1.2 Studiepoengproduksjon pr. gradsprogram

Tabell 2.1.2 Studiepoengfordeling fordelt på gradsprogram og årsenheter – data leveres av Studieavdelingen.  
Navn på program (FS kode)	Antall studenter som har avlagt hvor mange studiepoeng (kategorisert)	Sum studiepoeng. 	Studiepoeng pr. programstudent som har bekreftet utdanningsplanen for det aktuelle semesteret.	
HFM2-HIS Program for historie, master	1. 1. Tall fra studieavdelingen, mottatt 03.10.06 -  http://www.admin.uio.no/prosjekter/kvalitetssystem/Kvalitetsnettverket/tabell2.1.2a.xls

Høst 2005: 
Antall studenter	
Studiepoeng	
Sum studiepoeng	

88	
0	
0	

13	
10	
130	

11	
20	
220	

45	
30	
1350	

4	
40	
160	

12	
60	
720	

1	
70	
70	

Totalt: 174	
	
Totalt: 2650	

Vår 2006: 
Antall studenter	
Studiepoeng	
Sum studiepoeng	

98	
0	
0	

10	
10	
100	

14	
20	
280	

42	
30	
1260	

3	
40	
120	

21	
60	
1260	

Totalt: 188	
	
Totalt: 3020	

	Totalt i følge tallene under punkt 1.: 
5670 sp

	Høst 2005:
Snitt: 15, 2 sp
Reelt snitt (minus studentene med 0 sp): 30, 8 sp

Vår 2006: 16 sp
Reelt snitt (minus studentene med 0 sp): 33, 5 sp

	
	2. Oversikt over antall registrerte studenter, antall nullproduserende studenter, produserte studiepoeng (sp), og gjennomsnittlig antall sp pr. studieprogram, laget av Pål Erik Megaard 5. juli 2006, http://www.hf.uio.no/internt/studier/studiestatistikk/Studiepoengproduksjon/SPproduksjon200607.pdf

Høst 2005	
Vår 2006	

Antall reg.  studenter:	
175	
160	

Antall studenter  med 0 sp	
92	
83	

Sum studiepoeng	
2620	
1880	

Det må tas et lite forbehold for opplysningene for våren 2006, ettersom oversiktene ble laget på et tidspunkt da all sensur ennå ikke var registrert.	Totalt i følge tallene under punkt 2.: 
4500 sp
	Høst 2005:
Snitt: 15 sp
Reelt snitt (minus studentene med 0 sp): 31, 6 sp

Vår 2006: 
Snitt: 11, 8 sp
Reelt snitt (minus studentene med 0 sp): 24, 4 sp	

Det er problematisk å tolke oversikten over studiepoengsproduksjonen da tallene varierer fra oversikt til oversikt. Antallet semesterregistrerte studenter i tabell 2.1.1 samsvarer ikke med totalantallet studenter i tabell 2.1.2, andre kolonne. Det er også forskjeller på tidligere oppgitte tall over studiepoengsproduksjon (se under punkt 2. i andre kolonne i 2.1.2) og tallene vi nå har mottatt fra studieavdelingen (se under punkt 1 samme kolonne). 
Tilsvarende tall fra studieåret 2004/2005 er 18, 6 sp (høst) og 15, 3 sp (vår). 
Tallet på antall studenter som har avlagt null studiepoeng er relativt høy. Men i disse tallene kan vi anta at det skjuler seg både de som har begynt på masteroppgaven i 3. semester (og ikke tar andre eksamener), de som ikke får levert den i 4. semester, og de som ennå holder på i et 5. el. 6. semester. Trolig er det også en del studenter som ikke melder fra til programmet om permisjon eller at de har sluttet på programmet. Inneværende semester sendte eksamenskontoret ved HF ut en e-post til alle som enten ikke hadde betalt semesteravgift eller bekreftet utdanningsplanen. Mottakerne ble også oppfordret til å gi tilbakemelding til programkonsulenten dersom de ikke skulle benytte seg av studieplassen, og dette resulterte i mange slike tilbakemeldinger. Forhåpentligvis vil dette med andre ord bidra til færre studenter med null avlagte studiepoeng fra høsten 2006. Fakultetet har også siden 2004 rutinemessig inndratt studieretter for studenter som ikke har overholdt reglene for progresjon. 

2.2. Kvalitative data

2.2.1 Evalueringer
Underveisevalueringen av Program for historie, master, ble gjennomført i perioden 28.04.06 til 31.05.06, og hadde en svarprosent på 50, 9 % (82 svar) på MA. Gjennomsnittlig svarprosent var 53 % på alle masterprogrammene ved HF.
Stud.mag.undersøkelsen ble satt i gang svært sent på programmet i det aktuelle semesteret (høsten 2005). Resultatet av dette var at det var kun 29 respondenter på masternivå. Det er vanskelig å trekke noen konklusjoner fra et så lite svargrunnlag, men de som har svart virker relativt fornøyd. 

Tabell 2.2.1 Evalueringer
Evalueringer gjennomført	Viktige funn (positive og negative)	Tiltak	
		Gjennomført	Planlagt	
Underveisevaluering av program	Bakgrunnsinformasjon om respondentene: Det er en klar overvekt av menn som har svart på undersøkelsen (68 %) og programmet skiller seg således fra de fleste andre program på HF. 	

	Det er en klar overvekt av menn på studiet. Programmet ønsker å undersøke hvorfor og om vi kan gjøre noe i forhold til å bedre rekrutteringen av kvinner. 	
	Studiekvaliteten på programmet: 
På MA-nivå er respondentene fornøyde med studieprogrammet som helhet: 93 % er fornøyd (75 %) eller veldig fornøyd (18 %). Det er kanskje ikke så rart heller, ettersom 98 % oppgir at de valgte å studere på programmet av faglig interesse, mens bare 1 % valgte programmet fordi de ikke kom inn på ønsket studium. Da er det jo ekstra oppmuntrende at spørsmålet om hva som er de viktigste faktorene for at studentene skal være fornøyde med studieprogrammet gir følgende prioritering: 
1. Kvalitet på veiledning i forbindelse med masteroppgaven (84 %)
2. Kvalitet på undervisning (74 %)
3. Mulighet for faglig fordypning (58 %)
4. Godt emnetilbud (49 %)
        Ikke desto mindre oppgir 37 % at de savner ett eller flere fagområder, i fritekstfeltet nevnes ikke-europeisk historie, spesielt Latin-Amerika og ellers italiensk og spansk historie. I fritekstfeltet kommenterer også noen av respondentene at de opplever at det er varierende kvalitet på veiledningen.  
        Det kommer fram i undersøkelsen at undervisnings- og læringsformer de opplever at de lærer mest av er forelesninger (63 %), selvstudium (62 %) og oppgaveskriving (60 %). På bunn ligger medstudenters muntlige innlegg med 2 %. Av eksamensformer svarer de at semesteroppgaver (45 %) og hjemmeeksamen (33 %) er det de lærer mest av. Skriftlig skoleeksamen ligger på bunn, 9 % svarer at de lærer minst av den eksamensformen. Det er usikkert i hvilken grad det her skal tas hensyn til studentenes tilbakemeldinger, da fagmiljøet mener det er hensiktsmessig med varierte undervisnings- og læringsformer.    
           I fritekstfeltet er det flere som gir uttrykk for at det er vanskelig å gjennomføre studiet på normert tid, spesielt masteroppgaven. 	For å sikre variasjon i evalueringsformene på programmet er HIS4110 Realhistorisk leseemne gjort obligatorisk f.o.m. høsten 2006.
	Gjennomgang av emneporteføljen med tanke på å få til et bredere tilbud av realhistoriske emner på masternivå, både tidsmessig og tematisk (høst 06). Det vurderes også å gjøre noe med bruken av ”heis”-emner på masternivå. 

Programmet vil jobbe for å knytte HIS4110 Realhistorisk leseemne opp til HIS4030 Oppgavekurs 1, slik at de kommer raskere i gang med oppgaveskrivingen. 
	
	Programtilhørighet: 
På master ser vi at studentene i større grad føler programtilhørighet enn på bachelor. Til sammen 77 % føler middels (57 %) eller stor (20 %) programtilhørighet, og ligger således godt over snittet på HF.			
	Faglig tiltak og trivsel:  
Masterstudentene oppfatter det sosiale miljøet på program/studieretning som bra; 87 % at synes det sosiale miljøet er middels (39 %) eller godt (48 %). Bare 6 % av synes det sosiale miljøet er direkte dårlig. Masterstudentene fikk også spørsmål om hvordan de oppfattet kommunikasjonen mellom studenter og lærere. Til sammen 89 %  synes kommunikasjonen er fra middels (50 %) til god (39 %).	Programmet støtter programutvalgets arbeid, samt gir støtte til studenttidsskriftet Fortid og festforeninger tilknyttet programmet
		
	Yrkesliv: 
76 % mener at studiet/programmet gir dem kompetanse som i middels (58 %) eller stor (19 %) grad er anvendelig i yrkeslivet. Dette kan ses i lys av at 59 % av de spurte ønsker å jobbe med forskning etter endt utdanning og 34 % planlegger å søke doktorgradsprogrammet.	Programmet har gjennomført et arbeidslivsseminar for studentene.
	Programmet planlegger et arbeidslivsseminar for historiestudentene i samarbeid med IAKH 2. november 06. Nettsiden ”Veien videre – jobb og studier” er under utbedring.	
Studentspeilet	Programmet har ikke brukt resultatene fra denne undersøkelsen			

2.2.2 Oppfølging av UiOs studiekvalitetsplan for 2006
Programmet har vært opptatt av å følge opp tilbakemeldingene fra studentevalueringene. Kvalitetssikring av studieinformasjon på nett har også vært viktig i denne perioden. 
Programmet har vært veldig opptatt av at studentene skal komme raskt i gang med masteroppgaven. Alle studentene får ved opptak en katalog med oversikt over veiledere og beskrivelse av prosjekter de kan knytte seg til, slik at de kan orientere seg før studiestart. Allerede første semester får de tildelt veileder og leverer prosjektbeskrivelse. Programmet har i samarbeid med instituttet gjort emnet HIS4110 Realhistorisk leseemne obligatorisk i emnets første semester f.o.m. høsten 2006, slik at de i dette emnet kan finne pensum som også kan knyttes til oppgaven. 
Programmet støtter også økonomisk opp om studenttidsskriftet Fortid og Programutvalget i historie, samt festforeningene Ride Ranke og Clio. I studentevalueringene kommer det klart fram at studentene setter pris på arbeidet programutvalget gjør. Programmet har også støttet økonomisk studieturen som ble arrangert til Warzawa.

2.3.1 Indikasjoner/eksempler på særlig god kvalitet? Hvordan er de fulgt opp?
Evalueringen som ble gjennomført viser at studentene er veldig fornøyd med programmet som helhet. Siden kvalitet på veiledning i forbindelse med masteroppgaven og kvalitet på undervisning er de klart viktigste faktorene for at de skal være fornøyd med programmet, er dette svært gledelig. Det er også positivt at studentene kan knytte seg aktivt til levende forskningsområder på instituttet, noe som nok også bidrar til at så mange ønsker å jobbe videre med forskning. Studentene gir også tilbakemelding på at det sosiale miljøet er godt og de føler en sterk programtilhørighet.  

2.3.2 Indikasjoner på sviktende kvalitet? Hvordan er de fulgt opp?
Studieretninger
Studentevalueringen i 2005 og tilbakemeldinger fra de vitenskapelig- og administrativt ansatte indikerte at programmets inndeling i to studieretninger, allmenn- og samtidshistorie, ikke fungerte optimalt. Studentene opplevde at skillet mellom de to studieretningene var uklare. Programmet har nå slått sammen de to studieretningene. 

Progresjon og førstesemesterløp
Studentene gir tilbakemelding på at det er vanskelig å bli ferdig med masterstudiet på normert tid. Det er spesielt arbeidet med masteroppgaven dette gjelder. Studentene etterlyser bedre informasjon om hvordan legge opp studiets første semester. Programmet vil i samarbeid med IAKH jobbe for å knytte HIS4110 Realhistorisk leseemne opp til HIS4030 Oppgavekurs 1, slik at de kommer raskere i gang med oppgaveskrivingen og kan finne relevant pensum for oppgaven.

Heisemner
Studenter og også vitenskapelig ansatte oppfatter det som et problem at det er felles undervisning på 2000- og 4000-nivå. Programleder og undervisningskoordinator jobber med denne problemstillingen og vil se på om det ikke bør være differensiert pensum, undervisning og ev. evaluering mellom 2000- og 4000-nivå slik at emnene kan synliggjøre bedre forskjellene mellom krav til bachelor og krav til master. 

Emnetilbud	
Studentene gir uttrykk for at de savner fagområder. Programleder og undervisningskoordinator jobber med å revidere emneporteføljen for å få til en større tidsmessig og tematisk bredde. Studentene mener videre at de lærer minst av skoleeksamen. Det er usikkert i hvilken grad det her skal tas hensyn til studentenes tilbakemeldinger, da fagmiljøet mener det er hensiktsmessig med varierte undervisnings- og læringsformer. Studentene etterlyser også større forutsigbarhet m.h.t. når de realhistoriske emnene i historie skal gis. Programmet vil melde dette inn til IAKH. 
   
Arbeidslivsrelevans
Selv om mange studenter svarer at programmet gir dem kompetanse som er anvendelig i arbeidslivet, er det viktig å vise studentene at historikere kan jobbe innenfor andre bransjer enn forskning. Høsten 2006 har programmet, i samarbeid med IAKH og Program for arkeologi, kunsthistorie og konservering, fått midler fra HFs arbeidslivsrelevansprosjekt til å arrangere et arbeidslivsseminar. I tillegg er nettsiden ”Veien videre – jobb og studier” under revidering under veiledning av Hilde Doksrød, leder for arbeidslivsrelevansprosjektet på HF.  

2.3.3 Hva er det fokusert spesielt på i denne perioden mht utvikling av studiekvalitet?
Programmet ønsket i studieåret 2005/2006 spesielt å fokusere på: 
-	Omlegging til én studieretning; endringen trådte i kraft f.o.m. høsten 2006.
-	Internasjonalisering: Programadministrasjonen har i samarbeid med IAKH jobbet med å spesifisere hvilke avtaler som er relevante for historieprogramstudentene
-	Arbeidslivsrelevans: Mange av studentene på 
historieprogrammet ønsker å arbeide med undervisning. Disse studentene 
vil måtte ta ettårig Praktisk pedagogisk utdanning (PPU) etter endt 
bachelor- eller masterutdanning for å få de formelle kvalifikasjonene 
for jobb i skoleverket.  PPU har i dag langt flere søkere enn 
studieplasser. Det bør være et viktig mål for universitetet som helhet å 
øke antall studieplasser ved PPU, eventuelt arbeide sammen 
med departement og lærerorganisasjoner om andre muligheter for å 
organisere denne utdanningen. Det er også arrangert arbeidslivsseminar for historiestudentene. 
-	Enkelte mindre justeringer, som at det ene realhistoriske emnet som tas første semester skal kunne – og gjerne skal – omfatte litteratur som brukes i oppgaven. Dette er det logiske, i og med at en første semester skal lage en oppgavebeskrivelse der redegjøring for litteratur/eksisterende forskning inngår. Dette er nå gjennomført. 

2.4	Nødvendige tiltak videre 
Det er viktig for programmet å følge opp indikasjonene på sviktende kvalitet som har kommet fram i studentevalueringen. Programmet vil ha fokus på følgende punkter:  
-	Forbedre informasjon om studieopplegget i første semester: legge bedre til rette for at studentene skal bli ferdig på normert tid ved å knytte HIS4110 Realhistorisk leseemne opp mot HIS4030 Oppgavekurs 1
-	Arbeidslivsrelevans
-	Emnetilbud – realhistoriske emner
-	Vurdere om undervisningen på de realhistoriske ”heis”-emnene skal legges bedre til rette for masterstudenter
-	Vurdere tiltak for å sikre rekruttering av kvinner til masterstudiet

3. Rapport om bruk av midler til tiltak av faglig karakter i inneværende budsjettår

Regnskap:
2006	MASTERPROGRAMMET	INN	UT	SALDO	
 	Tildelte midler	45 000	 	 	
Januar	Lunsj HIS4090 v. Åsmund Egge	 	1 200	 	
 	Servering ved mottak av nye studenter	 	1 553,40	 	
 	Diskursseminar - Isegran v. Reinertsen/Dypvik	 	7 500	 	
Februar	Ride Rankes quizarrangement	 	3 000	 	
 	Kristine Bruland, besøk av Peer Vries	 	2920	 	
Mars	Oppgaveseminar for masterstudenter	 	695,5	 	
August	Utgifter - mottak av nye masterstudenter	 	455	 	
 	Servering ved mottak av nye studenter	 	3980	 	
Totalt per 15.10.06:			21 303		

Budsjett: 
	Støtte til Fortid	 	10000	 	
	Arbeidslivsseminar	 	10000	 	
Totalt:	 	 	41 303	3697