Blinderns gode rykte som en utdanningsinstitusjon med tyngde, kombinert med interessen for samfunnet og samfunnsvitenskapelige disipliner, gjorde at både Julie og Thomas fant veien til bachelor i statsvitenskap ved UiO etter videregående.
- Jeg hadde en lærer som hadde studert statsvitenskap på Blindern og alltid snakket varmt om studietiden og det han lærte der, og ikke minst tyngden han fikk med seg derfra. Valget mitt om å studere statsvitenskap her var derfor en kombinasjon av interessen for faget og at jeg lytta til lærernes råd, sier Thomas.
- Jeg hadde lyst til å gjøre noe samfunnsvitenskapelig og tenkte at statsvitenskap var hakket «spissere» enn andre retninger jeg kunne valgt. Kombinasjonen av interesse for internasjonal politikk og utviklingsspørsmål, og at statsvitenskap på Blindern har et omdømme for å gi faglig tyngde, gjorde at jeg søkte meg hit, istemmer Julie.
Møte med fagmiljøet på statsvitenskap og tiden på Blindern minnes de begge som en fin opplevelse, hvor eget interessefelt stadig vokste jo mer man lærte. Ikke minst trekkes det sosiale miljøet frem som en positiv faktor – både på eget studieprogram og på tvers av campus.
Da Thomas var ferdig med bachelorgraden i statsvitenskap, gikk veien videre til en ny bachelor – denne gangen i medievitenskap.
- Dette valget hadde sammenheng med at jeg i 2017 var i praksis hos et politisk parti på Stortinget og ved det fikk oppleve arbeid med politikk fra et mer kommunikasjonsfaglig perspektiv. Interessefeltet mitt forandret seg ikke, men jeg følte et behov for en større bredde og litt andre innfallsvinkler. Jeg startet med et årsstudium og fortsatte deretter med hele bachelorgraden da jeg opplevde det som interessant og nyttig.
Julie fortsatte på masterprogrammet i statsvitenskap, og likte oppbygningen av studiet og gjennomføringsmodellen med bolkundervisning godt.
- Jeg hadde nok en tanke om at jeg burde ta en master for å oppnå den faglige tyngden jeg ønsket meg med tanke på senere jobb, og jeg trivdes enda bedre på master enn på bachelor. Måten studiet var bygget opp på i bolker, med mulighet til å jobbe med ett og ett emne, og virkelig fokusere på det, passet meg godt, og jeg fikk en skikkelig opptur! I tillegg valgte jeg en annen faglig fordypning og tok mest emner i internasjonal og komparativ politikk, og traff skikkelig på interessefeltet der.
![Bildet kan inneholde: kinn, leppe, smil, flash fotografering, lykkelig.](/studier/program/statsvitenskap/karriereintervjuer/julie-2.jpg)
Få erfaring og engasjer deg ved siden av studiene!
I praksisen Thomas var i på Stortinget noen måneder i sammenheng med valget i 2017, jobbet han i førstelinjen overfor interesseorganisasjoner og velgere, noe som gav han reell erfaring med å jobbe med valg. Ved siden studiene jobbet han deltid i sportsbutikk - i tillegg til å være politisk aktiv selv. Julie jobbet med formidling på Norges Hjemmefrontmuseum, og engasjerte seg i Studentenes og Akademikernes Internasjonale Hjelpefond (SAIH). De er skjønt enige om at å engasjere seg i en organisasjon ved siden av studier og jobb er en nyttig erfaring og god opplevelse. Ikke minst på grunn av det sosiale miljøet man blir en del av og mange morsomme arrangementer man kan delta på.
- Man bør definitivt vurdere å engasjere seg i organisasjonslivet selv om det kan være vanskelig å få det tiden til å gå opp. Start sonderingen tidlig i løpet så du rekker å føle på om, og hva, som passer for deg – da finner du også raskt ut hva som ikke fungerer, sier Thomas.
Både gjennom kundekontakten i sportsbutikken han jobbet i flere år, samt ved å være politisk aktiv, har Thomas utviklet gode kommunikasjonsferdigheter. Disse kommer godt med i møte med svært mange ulike mennesker som planlegger valggjennomføring rundt om i Norge. Som formidler på Hjemmefrontmuseet kunne Julie bruke fagkunnskap og systemforståelsen fra studiet, og videre har erfaring med å formidle til et publikum der vært nyttig i jobben i Valgdirektoratet.
- Mange er nødt til å jobbe ved siden av studiene, og for min del var det nyttig å gjøre noe hvor jeg kunne bruke og utvikle kunnskapen og ferdighetene mine. På Hjemmefrontmuseet kunne jeg bruke forståelsen av hvordan historie, samfunnet og verden «henger sammen», og fikk være med å utforme opplegget vi presenterte til ulike elevgrupper, sier Julie.
Julie opplevde at masteren gav henne tyngden hun ønsket seg, og hun valgte muligheten til å søke praksisplass som en del masterstudiet. Våren 2018 var hun seks uker i praksis hos Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner (LNU) med praksisemnet STV4141 og fikk erfare og bruke sin egen kompetanse som statsviter i arbeidslivet.
- Noe av det viktigste for meg sett i ettertid, da med hensyn til å finne en balanse i det å få relevant erfaring mens jeg studerte, var nettopp å få den praktiske erfaringen. Det gav motivasjon underveis i studiet å ta kunnskapen i bruk og å koble det teoretiske vi lærte opp mot det praktiske i en jobbsituasjon. Praksisperioden var også en fin måte å åpne noen dører til å skaffe seg kontrakter samt å få erfaring som gikk på litt andre ting enn de rent faglige innen statsvitenskap. Jeg fikk eksempelvis jobbe en del med informasjons- og kampanjearbeid, erfaring jeg har dratt nytte av senere.
Fra Blindern til Valgdirektoratet
Både Julie og Thomas holder en knapp på at kombinasjonen av studier, engasjement fra organisasjonslivet og deltidsjobbene de har hatt underveis, har vært en god oppskrift for å få en spennende og relevant jobb. Thomas startet i et engasjement i Valgdirektoratet i 2019 i direktoratets brukerstøtte hvor han var i kontakt med kommuner og fylkeskommuner, samt velgere, på telefon og epost. Fra dette første engasjementet var Thomas innom Landbruksdirektoratet før han søkte og fikk fast stilling tilbake i Valgdirektoraret i 2020.
- Uten noen form for relevant erfaring er det nok vanskelig å innpass med «bare» en bachelor, men med den miksen av studier og erfaring jeg hadde åpna dørene til først en midlertidig, deretter en fast stilling i Valgdirektoratet. I førstelinja der fikk jeg bruk for all erfaringen min; kunnskap og ferdigheter fra stats- og medievitenskapen, tiden i praksis på Stortinget og kundehåndtering fra sportsbutikken. De faglig «tyngste» jobbene innen statsvitenskapen krever ofte master bare for å bli vurdert til intervju, men kombinasjonen jeg har utdannings- og erfaringsmessig har vært en annen inngang, sier Thomas.
I tillegg til selve erfaring man opparbeider seg, er Thomas og Julie enige om at det å evne å kjenne og sette ord på sin egen kompetanse er viktig for innsalg til en arbeidsgiver. I sin nåværende stilling, som seniorrådgiver, er Thomas involvert i ansettelsesprosesser og sier stillinger de lyser ut ofte kommer med krav om mastergrad; alternativt må søkere ha bachelor i kombinasjon med særlig relevant erfaring.
Julie startet som saksbehandler i politiet. Dette var et ettårig engasjement via ManPower, men Julie merket hvordan denne erfaring gjorde henne mer attraktiv som søker.
- Denne erfaring ble en slags «kickstarter». Jeg merket umiddelbart at responsen på jobbsøknadene økte i omfang så snart jeg hadde dette engasjementet og erfaring fra offentlig sektor på CV-en, og jeg fikk ganske snart en stilling i politisk sekretariat i Lørenskog kommune. Der fikk jeg behov for all min statsvitenskapelige kompetanse, samt virkelig dratt nytte av erfaringen fra organisasjonslivet.
Gjennom stillingen i Lørenskog kommune fikk Julie også erfaring med å jobbe med valg, hvilket var fordelaktig for «billetten» videre inn i Valgdirektoratet, der hun begynte i 2022.
![](/studier/program/statsvitenskap/karriereintervjuer/thomas_690x388-rett-format.jpg)
Mange reisedøgn og travle dager
Det er ikke lett å beskrive en «vanlig dag» som ansatt i Valgdirektoratet når det er valgår. Da er det er nærmest unntakstilstand i mange måneder. Varierte oppgaver, mange reisedøgn og møter med forskjellige mennesker rundt i det ganske land, er stikkord når det er kommunestyre- og fylkestingsvalg.
- Jeg må nesten starte med det typiske svaret - at ingen dager er like, smiler Thomas. Vi forholder oss til så mye forskjellig som beveger seg der ute. Valgdirektoratet er blant Norges minste direktorater, både med hensyn til budsjett og ansatte, noe som innebærer at de fleste i staben jobber med et bredt spekter av oppgaver. Få mennesker som skal gjøre mye variert er vel en grei oppsummering, forsetter han.
- Noe konkret vi har gjort på opplæringsfeltet de første månedene i 2023 er å organisere og gjennomføre Valgkonferansen. I tillegg er det mye veiledning på nettsidene og generell informasjonsdeling. For min del blir det også i mye koordinerende møtevirksomhet og statusoppdateringer. Dette er for å vite at vi følger opp alle ute i kommuner og fylker på en god måte, sier Thomas.
- Mine oppgaver overlapper en del med Thomas sine, og jeg bruker mye tid på informasjonsarbeid, veiledning og opplæring, både i form av tjenester og produkter vi tilbyr, sier Julie. I den sammenheng har jeg også jobbet med analyse til bruk i utviklingen av disse tjenestene og produktene, og slik sett får jeg virkelig brukt et spenn av ferdigheter.
Videre forteller Julie at det oppleves givende å jobbe variert og tidvis på tvers av fag
- Vi vurderer problemstillinger som eksempelvis går på hvordan skal vi sørge for at det vi (Valgdirektoratet) driver med og de systemene vi utvikler er i henhold til lov og forskrift, og neste øyeblikk kan jeg jobbe med hva som er god, tilgjengelig og tydelig tekst på en nettside. Det krever at vi kan jobbe tverrfaglig og sette oss inn i felt som ikke nødvendigvis er «våre». At vi er relativt få ansatte til å dekke mange oppgaver og områder, er en styrke i den forstand at hver person spiller en viktig rolle og har mye ansvar, men det gjør det på den andre siden ganske sårbart, sier Julie.
Veiledning og formidling
For begge innebærer jobben mye formidling, både muntlig og skriftlig, og det siste kan de begge stemme i at de fikk god trening i på statsvitenskap, både på bachelor og master. I tillegg trekker de frem metoden.
- Det statsvitenskapen virkelig har rustet meg på er metoden og tilnærmingen til materien du skal jobbe med. Å analysere hvordan du skal gå til verks og applikere metodikken i arbeidet – der kjenner at statsvitenskapen har vært særlig nyttig, sier Thomas.
- En del av det vi gjør går også ut på å ta for seg noe relativt komplekst og sammensatt, for så å skulle forklare dette på en måte som alle skal kunne forstå. Her føler jeg også statsvitenskapen har rustet meg godt, i god kombinasjon med at jeg har jobbet på den andre siden – altså i kommune-Norge, legger Julie til. Gjennom dette har jeg vært i målgruppen jeg nå prøver å legge til rette for, og det at jeg har brukt Valgdirektoratets hjelpemidler og tjenester, er til god nytte for arbeidet.
I en periode på tre uker, sammen med et hovedteam på 11 personer, har de reist Norge på langs og tvers. Julie stod primært på scenen og snakket om valg, mens Thomas holdt i mye av koordineringen og det administrative.
- Jeg går gjennom arbeidsoppgaver og hva som skal foregå frem mot valget, slik at de som skal holde i valggjennomføringen føler seg godt forbedret på det som kommer. I etterkant evaluerer og analyserer vi opplegget, slik at vi kan tilby enda bedre opplæring og veiledning av valgansvarlige i fremtiden, sier Julie.
- Noe av det vi fikk positive tilbakemelding på i år, var at gjennomføringen av Valgkonferansen var regional og ikke sentral – altså at vi reiste ut kontra at deltakerne måtte reise til Oslo-området. Dette gir blant annet dem som jobber med valg anledning til å møte og utveksle erfaringer med flere fra andre kommuner i nærområdet som kanskje har samme utfordringer som dem selv, forklarer Thomas.
En utfordring med jobben er at Valgdirektoratet kun har veiledningsplikt, ikke rett til å føre tilsyn. Dette innebærer at det kommunikasjonsmessig på mange måter er et godt tegn dersom man ikke hører om Thomas, Julie og resten av staben i Valgdirektoratet i valgår – da har valget mest sannsynlig gått bra.
- Vi veileder på valg, men kommunene gjennomfører og står ansvarlig for dem – det er derfor vi legger stor vekt på opplæringa. Hvordan treffer vi flest mulig med forståelig informasjon som de igjen kan omsette til en god og riktig gjennomføring av valget? Det er tidvis utfordrende, ettersom kommunene står fritt til å velge bort opplegget vårt, sier Thomas.
Praksiskomponent på bachelornivå
Julie og Thomas er tilbake på ISV i anledning at Valgdirektoratet, som er en av vertsinstitusjonene i praksisemnet på master, er en av fjorten arbeidsgivere som høsten 2023 skal delta i et pilot-emne på bachelor i statsvitenskap.
I emnet STV1550 – Arbeidslivsrelevant prosjektarbeid skal studentene samarbeide for å svare på reelle problemstillinger og løse aktuelle oppgaver bestemt av en arbeidsgiver. Slik skal studentene få erfare relevansen av sin egen utdannelse for det arbeidslivet som møter dem når de har fullført graden sin. Både instituttet og arbeidsgiverne er veldig positive og spente på ordningen, ikke minst hvordan den aktuelle studentgruppa vil ta det imot.
- Jeg tror det er kjempeviktig å få denne kontakten med arbeidslivet så tidlig som mulig, og en slik mulighet vil kunne gi kandidater som ønsker å gå rett i jobb en mulighet til å bygge erfaring, sier Thomas.
- Og ikke minst vil det hjelpe dem til bedre å forstå nytten av utdanningen på et tidligere stadium, som ikke er så lett som bachelorstudent, tilføyer Julie.
De husker begge studiet som relativt teoritungt og ser store fordeler ved at studentene får noen verktøy for å knytte teori og praksis sammen i løpet av studiet.
- I perioder var studiet og det vi lærte veldig teoretisk, og jeg følte noen ganger at veien videre måtte være innen akademia – at man måtte bli professor. Men det er det jo ikke veldig mange som går videre til å bli, og jeg tror praksiskomponenter som forbereder studentene på at det kommer et arbeidsliv etter studiene er et lurt grep. Nå kan jeg fint sette ord på hvordan min kompetanse er relevant for arbeidslivet, men jeg skulle gjerne hatt mer fokus på det da jeg studerte, sier Thomas.
Om de kunne fortalt sine tidligere selv noe de vet nå, men ikke da de studerte svarer Julie:
- At jeg burde være tryggere på at den kombinasjonen av erfaring jeg opparbeidet i og ved siden av studiene var god valuta i arbeidslivet, og at jeg kunne senke skuldrene litt! Man hørte mye om at det er vanskelig å få seg jobb som nyutdannet, og jeg tenkte en del på det, men nå ville jeg nok rådet meg til å ha litt is magen – veien blir på en måte litt til mens du går. Plutselig har du akkurat den erfaring som trengs og kan bygge på den videre til du får drømmejobben – som jeg personlig er veldig fornøyd med å være i noen år etter fullført utdanning, smiler hun.
Tre tips fra statsvitere i jobb:
- Engasjer deg og få erfaring ved siden av studiene! Organisasjonslivet er en fin måte å bli kjent med UiO og å få erfaring du kan dra nytte av senere. Mange ulike typer kan gi deg ferdigheter du ikke umiddelbart ser nytten av, men fint kan bli verdifulle senere likevel.
- Når du skal i gang med jobbsøking: Ikke masseproduser en søknad full av floskler, men skreddersy hver og en til stedet du søker. Få frem motivasjonen din og hvilken kompetanse akkurat du kan bidra med. Benytt deg gjerne av kompetansen og tilbudene Karrieresenteret ved UiO i forkant av at du starter prosessen!
- Vær åpen for å søke litt bredt for å se hva som passer deg og få trening i å skrive gode søknader. Slik kan du se hvor du eventuelt må ta noen grep for å bli mer aktuell til drømmejobben – som du må være forbedret at muligens ikke blir din på første forsøk, men kommer på sikt.
Thomas Torgersen
Studieprogram: Bachelor i statsvitenskap
Fullført grad: 2017
Stillingstittel: Seniorrådgiver
Arbeidsgiver: Valgdirektoratet
Julie Janssen
Studieprogram: Master i statsvitenskap
Fullført grad: 2019
Stillingstittel: Rådgiver
Arbeidsgiver: Valgdirektoratet